Is the environmental Kuznets curve still relevant in the modern context? - Wang, Jun (Managing global transitions, 2025)
Ta študija je raziskovala prisotnost odnosov, podobnih okoljski Kuznetsovi krivulji (EKC), med različnimi socioekonomskimi spremenljivkami in kazalniki onesnaženosti zraka v 151 kitajskih mestih, analiziranih z uporabo kvadratnih regresijskih modelov in geografsko utežene regresije (GWR). Rezultati ponujajo ključne vpoglede v uporabnost in omejitve EKC. Le indeks kakovosti zraka, dušikov dioksid (NO2) in drobni delci (PM2.5) kažejo statistično pomembne korelacije z eno socioekonomsko spremenljivko, vsaka v vzorcu, podobnem EKC, ki je smiselna v realnosti. Koeficienti GWR služijo kot diagnostično orodje za prepoznavanje mest z večjimi obremenitvami, kjer bi bilo treba prednostno uvesti strožje emisijske standarde, okolju prijaznejše industrijske prakse ali gospodarsko prestrukturiranje. Prostorske odvisnosti postavljajo pod vprašaj predpostavko EKC o izolirani dinamiki med okoljem in gospodarstvom. Strožji okoljski predpisi v razvitih območjih pogosto vodijo k premiku onesnažujočih dejavnosti v regije z milejšimi standardi. Politike za boj proti onesnaženosti zraka bi se morale osredotočiti na neposredno zmanjšanje emisij z lokaliziranimi, tehnološko podprtimi ukrepi, namesto da bi se zanašale na gospodarsko rast kot sredstvo za izboljšanje kakovosti zraka. Prostorsko ciljno usmerjene politike, ki temeljijo na vzorcih posameznih mest, so bistvene, saj so rezultati onesnaženosti oblikovani z regionalnimi industrijskimi strukturami, gostoto prebivalstva in čezmejnimi učinki razlitja.
Keywords: air pollution; city development; ecological development; ekološki razvoj; geografsko utežena regresija; geographic weighted regression; onesnaženost zraka; razvoj mest; sustainable development; trajnostni razvoj