..Primorski Lisi"
izhaja vsaki 1., 10.y in SO„ da.ii y mesecu. Cena za celo leto I gl. 50 u., za pol leta 75 n. Posamezne šterilke se dobivajo v tabakarnali: Nunske ulice in Šolske ulice po 4 nov.
Odgovorni urednik in izdajatelj : J. Marušič. Lastnik: Konsorcij »Primorskega Lista“. Tiska: H i 1 a r i j a 11 s k a tiskarna.
mu je v Gorici, Nunske ulice št. 10. — Nefran-kovana pisma se ne sprejemajo. Rokopisi so ne vračajo. Upravništvo sprejema oglase in naznanila po pogodbi.
(§oučljiv list za slovensko ljudstvo na primorskem.
Vse za vero j dom, cesarja
Nova tiskarna.
„Hilarijanska Tiskarna-1, registrovana zadruga z omejeno zavezo v Gorici.
Občni zbor (stare) „Hilari janske tiskarne11 je sklenil, da razdraži stari konsorcij in proda svoje imetje zadrugi, katera se je ravno kar ustanovila na podlagi postave od dne 9. aprila 1873. Nova zadi uga je že izvolila prvo (začasno) načelništvo, katero vloži pravila pri pristojnem sodišču. Do srede febru-varija t. 1. menimo, da se nam pravila vrnejo in zadruga vpiše. Potem se]skliče prvi redni občni zbor (torej do "konca februvarija), kateri bo volil|novo načelništvo (7 mož), blagajnika in nadzor* ništvo (7 mož j za eno leto. V začasno načelništvo so izbrani čč. gg. dekan Ant. Hvalica, kanonik Zernitz in ravnatelj dr. Gabrievčič, dr. Fr. Žigon, dr. A. Fai-dutti. dr. Bruni at, trgovec Ferrario in dr. A. Pavlica (bligajuik;. Zli se nam potrebno, da izpregovorimo nekoliko besed o namenih in o organizaciji nove zadruge.
Zadruga je osnovana po postavi kakor druge gospodarske zadruge in bo torej tudi obrestovala glavnico 111 delila čisti dobiček. Ali vender ima ta zadruga tudi idejalen namen Zadružnikom namreč ni veliko do obresti in do čistega dobička, ampak gre se jim za tisek dobrih knjig m časopisov. To je v pravilih izrecno zapisano (§ 2). V drugih krajih so ustanovili raj še tiskovna, društva naravnost, z idejainim namenom 11. pr. v Ljubljani. Pri nas pa društvo bi ne bilo uspevalo, ker ni mej Slovenci in Italijani onega zaupanja, katero ustanovlja in oživlja prava idejaIna društva. Pri pravem društvu je vplačana letnina žitva, do katere nima društvenik nobene pravice, pri zadrugi pa je vplačani delež lahko žrtva, lahko je pa le glavnica naložena za dobiček. Če bo vladalo mej zadružniki zaupanje 111 sporazumljenje, tedaj bo vsakdo rad žrtvoval delež z dobičkom vred, ča pa zaupanja ne bo, tedaj bosta pa postava in dobičuk vezala zadružnike in vzdržavala tiskarno.
Nova zadruga je bila potrebna, kei stari konsorcij ni imel pravil in ker je bil izgubil zaupanje slovenskega občinstva.
Slovenci so se namreč tožili, da so v tiskarni tujci in da lijih jezik nima tam spoštovanja. V pravilih-nove zadruge pa so zagotovljeno obema narodnostima iste pravicu. O poslovnem jeziku 11. pr. se je delo v pravila (§ 20): „V zadružnem poslovanji sta si slovenski in italijanski jezik povsem ravnopravna.“ — Isto vetja o načelništvu in nadzorništvu (§ 25 in 49); „Načeluištvo sestaja iz predsednika in podpredsednika in drugih petero udov. Predsednik načelništva bo eno leto Slovenec in eno leto Italijan ; ko bo predsednik Slovenec, bo podpredsednik Italijan in nasprotno. Ostalih petero udov načelništva bedo eno leto trije Slovenci in d v;.. Italijana, eno leto pa trije Italijani iu dva Slovenca. (§ 49). Nadzorništvo sestaja iz predsednika in podpredsednika in petero drugih udov. Glede narodnosti predsednika in podpredsednika in ostalih petero udov nadzor-ništva veljajo iste določbe Jkakor o udih načelništva (§ 25), vender pa mora biti predsednik nadzorništva vselej druge narodnosti ko predsednik načelništva.
O rainatelju tiskarskega dela in o delavcih se ni ničesar sprejelo v pravila, ker te nastavlja načelništvo, v katero bo treba torej izvoliti može, ki bodo varovali enakopravnost obeh narodnosti : za sloveniko delo slovenske delavce in nasprotno.
Obiesti so določene po 5%, o uporabi čistega dobička sklepa občni zbor z večino glasov. Deleži so določeni Po 50 gld., katere se pa leliko vplačuje
v mesečnih obrokih po 10 gld ; vsaki ud sme vzeti po več deležev; kdor ima deset deležev, ima dva glasova, kdor ima petnajst deležev ima tri glasove, več glasov nima nobeden. Glasuje se tudi po
pooblaščencu, toda nikdo ne more oddati
vec ko dva pooblaščena glasova poleg svojih. Pristopna pristojbina, znaša 5 gld., katero se plača takoj, ko se podpiše pristopno izjavo. Te pristojbine se nikomur več na vrača, ker postane lastnina zadruge.
Ti so nameni nove zadruge in taka je njena organizacija. Ali naj morda ob sklepu še povdarjamo, (Ui-u-uuje potreba zanesljive tiskarne, v Kateri smo sami svoji gospodarji, kar nas katoliški misli in deluje? Cč. duhovniki zlasti naj sami pomislijo, ali bi bilo za nje častno, če bi tiskarne ne imeli in če bi vsled tega njih pisana beseda bila odvisna od drugih činiteljev ? Za to pa upamo, da čč. duhovniki in njih premožni prijatelji sežejo po deležih nove zadruge. Število deležev ni še določeno in za to tudi ni š*-* omejeno. Komur je mari za to dobro stvar, naj pohiti in naj se vpiše, dokler je čas.
Naj lože se vsakdo tako vpiše, da pošlje pristopno pristojbino 5 gld. g. blagajniku dr. Andreju Pavlica z naročilom, da naj ga vpiše. — a
Da se razumemo!
Kadar hočejo liberalni omikauci in poluomikanci pokazati svojo veliko učenost, tedaj zabrusijo v obraz kakemu duhovniku ali z besedo ali v brezimnem pismu velepomenljiv izrek: „Kaj hočete
vi dandanes z vašimi srednjeveškimi nazori “.
S temi besedami odrekajo duhovniku vsak pojem o duhu sedanjega časa, vsako omiko in izobraženost ter ga izpostavljajo javnemu in občnemu prezi-
med vsemi vedami, nič več ne razume, Ne. Kaj taeega tr-je ali sam neveden
ranju in zaničevanju kakor sovražnika omike, svobode in napredka.
Ali po pravici? Poglejmo. Kdor hoče pri nas postati duhovnik mora pohajati šole celih 16 let kakor kak sodnik, odvetnik, politišlu uradnik, zdravnik ali profesor, le s 'to razliko, da zadnja štiri leta se posveti bogoslovskjm vedam, mej tem ko drugi štanoviproučavajo svojemu prihodnjemu poklicu priifieine in določene znanosti. Vsak duhovnik je torej akademiško ali višješolsko izobražen mož.
Ali pa morda mladenič, ki je vse gimnazijske šole z odliko dovršil, kar naenkrat postane tepec in nevednež, ker se bogoslovja uči ? Ali 11111 bogoslovska veda, ki je kraljica um tako zatemni, da kar se je prej učil ? diti more le tak, ki iu neizobražen ali pa grozno hudoben.
Vsakdanja psovka na duhovnike pa je tudi ta, da so protivniki omike, svobode iu napredka, da so mračnjaki in nazadnjaki, da bi narod radi obdržali v nevednosti, da bi potem lažje vse nadvladali. Je li to res ?
Zgodovina nas poučuje, da ne. Resnice, katere so duhovniki kakor po slanci božjega učitelja učjli v prvih stoletjih, ravno iste so širili po celem svetu v srednjem veku in jih priporočajo tudi dandanes. A te resnice so večne in se ne spreminjajo od danes do jutre.
Te resnice so svet preobrazile, so mu prinesle pravo omiko in svobodo. Osvobodile so človeštvo barbarskega suženjstva^ uči vsi, da je vsaki človek st-varjen po božji podobi, da smo vsi bratje, hfi' imamo vsi ravno istega nebeškega očeta.
In ali ne uči ravno naša sveta vera pravo omiko s tem, da zaukazuje krščansko ljubezen do vsakega človeka ?
Kdo je ustanavljal prve šole, kdo v njih gojil omiko in prosveto v srednjem veku do najnovejših časov ?
Kdo drugi kakor sv. cerkev po svojih duhovnikih iu redovnikih.
I11 sv. cerkev, oziroma njeni služabniki, naj bi bili nasprotniki slobode, kakor hočejo dan danes nekateri zaslepljenci !
Kje, kedaj ? prosimo odgovora. Ali se ne poteguje najvišji duhovnik sveti Oče Leon NI II za svobodo delavcev, priporočajoč delodajalcem in kapitalistom krščansko pravičnost ?
Ali ne povzdigne namestnik Kristusov na zemlji koj svoj glas tudi nasproti mogočnežem tega. sveta, ako s.iši, da narode zatirajo ?
Kedaj je bilo duhovenstvo proti napredku, osobito pioti napredku siov. naroda ?
Ali ne stavlja na laž v tem oziru klevetnike duhovnov uprav sedanji čas, ko jih vidimo v prvi vrsti med onimi, ki ga hočejo povzdignili do gmotnega blagostanja, snovaje mu posojilnice, zadruge in društva za zavarovanja gov.ije živine?
Kdo je ustanavljal prve čitalnice, kdo narod bodril iu ga vodil v boju s srditimi nasprotniki? Ali ne duhovniki?
Zakaj pa dan danes duhovni izstopajo iz čitalnic in bralnih društev? zakaj se odtegujejo narodnim veselicam ? bode vprašal kak nasprotnik. Zakaj? Zato, odgovorimo prav jednostavno, ker se čitalnice oddaljujejo od svojega prvotnega namena: narod buditi in izobra-
Moja doba in podoba.
Spisal Andrej Marušič.
..Viž, viž, /dih krnim' je zazAonilo v Veliki cerkvi, si se rodu" ; ali pa: „Viš, viš, /ulili, kudur je primu za z/ion v Veliki cerkvi, si pršu na svet".1) Tako mi je „ranca“ mati večkrat pravila. To ja—bilo-ll advet,110 nedelio. 7. decembra 1H2S. 1.. kod ar ie zvonilo v Gorici ..svete jetrn". Sveto jutro pa zvoni ob nedeljah — po zimi in po leti — o 5. uri. O 5. uri zjutraj tedaj sem prišel na svet v Št. Andreži kot nrvom-jenec ui ,.umlaljslci otrok41. Zvon št. andrežke „matere fare“ — Velike cerkve v Gorici — ki je moje rojstvo slovesno oznanil, bil je tedanji veliki zvon in imel prav tisti glas, kakor cd sedanjih dveh večili — manjši. Stari zvonovi so bili namreč preliti v Vidmu 1. 1864, in imamo zdaj dvoje harmonij, večo za velike praznike in pogrebe I. vrste, in manjšo za vse druge prilike.
Št. Andrež, kratke pol ure od mesta proti jugu, je goriške Velike cerkve prva hči-poddružnica. Moja rojstna hiša pa ni v vasi pri cerkvi, ampak bliže m^sta, na Rijimh „nad skalami1* ali „pod orehami“, hišna štev. 87, pozneje 103, zdaj 196. Kojiče so lep pašnik in vojaško vadišče proti jugo-zahodu od Gorice; dolge (od severja proti jugu) so 10 minut, široke pa kakih 5 — 6 minut navadne možke hoje.
..Nad skalami41 so rekli, ker je hiša le kakih 100 korakov
od skalnatega brega naše lepe Soče. Ta breg ali liribec pri Soči se začne v Solkanu pod Sveto" goro in gre do Sovodenj, še skor V, ure daleč od nas naprej. .,Pod orehami11 (Maruščevi „spod orehov“ !) zato, ker sta stala pred hišo na Rojicah dva stara, debela oreha, ki sta pred kakimi 30 — 40 leti zginila. S tem je moj dom veliko izgubil.
. t. in. zadnjo sejo, v kateri dovrši iu določi vse točke pravil za zavarovalnico in zvezo. Potem da pravila natisniti in bodo na razpolago osnovalnim odborom po vsej deželi. Torej nastopa čas, da prijatelji naroda začenjajo priprave za snovanje zavarovalnic
Komur je mar, da v svojem kraju ustanovi zavarovalnico za govedo, naj sa ravna po sledečih pravilih!
Pridruži naj si tri ali štiri može svojega kraja, domače duhovnije ali županije. S temi iu če hoče še z druzimi možmi naj skupno dogovori in določi obseg, zavarovalnici iu pravila ; oskrbi naj nabito udov, poltjetije pravil in ustanovni obtni zbor
Obseg zavarovalnici bodi duhovuija ali županija. Ako je duhovnija premaja i recimo : Št. Maver, Podsabotin, Zapotok, Lipa, Branica, Jamlje bo treba združiti dve diihovniji v eno zavarovalnico, ali pa jej določiti obseg županije. Poglavitno je gledati na to, da bo v obsegu ziva-rovalnice mogoče zavarovati 100 do 200 goved. Ako bi imela zavarovalnica prevelik obseg, n cimo obseg županije Cerkno ali Kal) bi bilo pretežko nadzorovanje ; ako bi imela premajhen obseg, recimo županije Gojače, bi pa ne bilo dobiti niti potrebnega števila goved (100 glav v zavarovanje) Pravila koja je priredil posebni odbor, so, zdi se, sestavljena kolikor mogoče naj prikladnejše za naše razmere in potrebe. Odboru je bil glavni namen vzajemna podpora.
Naše zavarovalnice toraj niso denarni, kapitalistični zavodi. Nimajo namena kupičiti denarja; preskrbljeno je cel<3 v pravilih zato, da bo uprava v obče brezplačna. Vendar pa sme vsak osno-valni odbor za. zavarovalnico svojega kraja pravila deloma spremeniti, ako je to res potrebno za dotičui kraj. Gledč društvenikov, zavarovalnica lahko sprejema v društvo samo živinorejce, ali pa tudi druge osebe § 5., recimo : duhovnike in učitelje, ker bodo ti potrebni pri upravi zavarovalnice § 33.
Glede vstopnine, se ta lahko določi višja ali nižja, na gospodarja ali na živali § 11. Letna zavarovalnina je celo prav, morda potrebno, da se določi različna v raznih krajih dežele. Kjer je govedo zdravo, kjer ui kužnih bolezni, bo morda zadostovala po 7 °/.o t. j. 70 vinarjev od 100 kron vrednosti zavarovane
govede, ali po 35 vinarjev za prvi, 70
vin. za drugi, 105 vin. za tretji in 140 vin. za četrti razred ; kjer pa po dosedanji skušnji pogosto boleha živina, in so pogosti slučaji pogina tam bo Ireba zavarovalnino zvišati vsaj na 100 vinarjev od 100 kron vrednosti zavarovane
govede. Nasprotno pa bi se smela zava-
rovalnina znižati takim živinorejcem, ki imajo zavarovanih mnogo glav, in po dosedanjih skušnjah nevarnost pogina ni velika, menim po nekaterih gorskih vasčli. Tudi glede uprave bi se smelo kaj malega spremeniti, oziroma dostaviti n. pr., da se občni zbor sklicuje po osebnem vabilu mesto po časopisih § 34 , ali da se voli v nadzorstvo več oseb § 44., ali da se voli oglednike skupno ali po vasžh § 45 Sploh pa svetujem, da sprejemč splošna pravila, le glede letne zavarovalnini je želeti, da se v obče nekoliko zviša menim na 100 vinarjev od 100 kron vrednosti ; vsaj jo bo občni zbor lahko znižal ako bo društvo srečno da ne bo imelo mnogo slučajev pogina. Suovatelji zavarovalnice naj toraj splošna pravila sprejmejo nespremenjena, ali pa na naj jih spremene po gornjih opazkah, ako »e jim to potrebno zdi.
Nabiranje udov naj se začne takoj. Suovatelji naj svoje sosede pouče o važnosti zavarovalnice in je tak.6 pridobe za društv^nike. Posebna naloga osnovalnega
odbora pa je, da poda pravila v potrjenje.
V ta namen je spisati prošnjo nekako takole : Visoko c. k. namestništvo v Trstu!
V županiji (ali duhovniji) N. v pokneženi grofiji Goriško Gradiščanski nameravajo živinorejci ustanoviti zavarovalnico za govejo živino. Ustanovil se je osnovalni odbor, ki v privitku podaja * pravila vzajemno podpornega društva za zavarovanje goveje živine v N.“ v petih izvodili. Visoko c. k. namestništvo se ulju-dno prosi, da blagovoli potrditi pravila, da bo zavarovalnica mogla tim preje poslovati.
Prošnji je pristaviti kraj in datum, podpiše jo osnovalni odbor. To prošnjo je kolekovati z eno krono, na prvi izvod pravil (priložiti je pet izvodov) je prilepiti kolek za dve kroni, na druge štiri izvode pa po 30 vinarjev.
Pravila se smejo dati v potrjenje tiskana, ni je treba prepisovati. Dostaviti pa je § 1. ime duhovnije ali županije za katero se ustanovi zavarovalnica n. pr. po 70 %o t. j. 70 vinarjev od 100 kron vrednosti zavarovane živine; ali pa 100 %o t. j. 100 vinarjev (l Krona) od 100 kron vrednosti zavarovane živine. Osnovalni odbor, ki je podpisal prošnjo, podpisati mora tudi pravila, katera pošlje v potrjenje.
Ko namestništvo potnli in vrne pravila, določi osnovalni odbor dan za ustanovni občni zbor. Kraj. dan in dnevni <čas občnega zbora je vsaj tri dni poprej prijaviti c. k. okrajnemu glavarstvu.
Na občni zbor se povabijo vsi oni, ki so se osnovalnemu odboru prijavili | kot društveniki. Občni zbor vodi pred- ; sednik osnovalnega odbora. Dnevni red j tega obžuega zbora obsega samo ustano- j vitev društva, t.. j. voli načelstvo, nad- j zorstvo, oglednike, tajnika in blagajnika, j kateri vsprejmo vodstvo zavarovalnice in jo oskrbujejo po potrjenih pravilih. Tuili je svetovati, da ustanovni občni zbor sklene pristop k zvezi.
B. Grča.
Dopisi,
Iz Trsta. (Dalje.) Zgodovina in jezikoslovje soglasno potrjujeta, da so Slovenci in Hrvati prišli v 6. stoletju v sedanja bivališča, ter jih posedli kot celotna, edinstvena, narodna skupina. A niso sedli k polnim loncem, nego bojevati so se morali s sovražniki in z nič manj sovražno naravo, kateri so morali iztrgati vsako ped zemlje s sekiro in plugom v roči. Tako se mora naš narod ob vshodnih oba-lih Jadranskega nnrja smatrati za samo-rodni. ^
V zapadno Istro prišel je naš sedanji rod po strašni kugi v 16. stoletju in zasedel izpraznene kraje, kjer so Slovani že nekdaj bivali. A tudi njega stališče je bilo težavno tako v duševnem, kakor v gmotnem oziru.
Res se nahaja ob obali še mnogo ostalin nekdanje rimske in beneške sile in prosvete, a najdemo tudi v cerkvah napise v glagolici, ki nam pričajo, da je bilo tu nekdaj slovansko bogoslužje, to-raj tudi že od nekdaj slovanski rod.
Poznamo kulturni italijanski narod, njega slavne može umetnike in pesnike, njega čast in slavo. A za vse to se ima zahvaliti slovenskemu trpinu, ki se je moral med tem, ko se je isti mirno razvijal v svoji omiki in umetnosti, sam vojskovati proti krutemu Turku in zaostati v svoji omiki.
Čeravno Italijani trdijo, da so dobili Slovani Istre vso svojo omiko od njih, moramo reči, da temu ni tako. Svojo omiko so Slovani dobili večinoma od svojih duhovnikov. In da je ta še dandanes na zelo nizki stopinji, zakrivili so Italijani sami, ki so dobro poznajoč čili in zelo pridni slovanski rod, in boječi se za lastni propad, ga zavirali v njegovi duševni in gospodarski izobrazbi. To nam dokazuje knjiga naslovljena „Notizie sto-riche di Pola, edite per cura del munici-pio", katero je tudi naš vrli zastopnik Dr. Laginja prav umestno navajal v državni zbornici.
Kakor nekdaj, tako je tudi še sedaj poleg učitelja, a teh je žalibog prav malo — poleg par svetnih gospodov, duhovnik jedini, ki skrbi za izobrazbo slovanskega ljudstva v Istri. In da ima njegovo delovanje le malo uspeha, so krivi isto tako sedanji prosvetljeni (?) liberalni italijanski politiki, ki rujejo proti duhovščini, jo obrekujejo t.er z denarjem in krivimi nauki vodijo ubogo, nevedno ljudstvo na kriva pota. Z lastnimi očmi vidimo največji duševni in gospodarski propad v tistih slovenskih krajih, kjer se je ljudstvo vsled liberalnega, italijanskega nasilja obrnilo od svojih duhovnikov. Tu najdeš ljudi pripravljene za vsako hudodelstvo, sveta jim ni nobena stvar. Vest
jim je ugasnila, za denar ti vse store. A ostalo še pošteno ljudstvo se javno zaničuje, zasmehuje, ima se za neumno in nespametno. Hudobija se slavi za čednost, prava čednost se ima za neumnost.
Tako vidimo pred seboj res tužno Istro, Tužua bo ostala še nadalje, dokler bo vladal sedanji politični zistem. Vstati je treba iz sedanje napačne italijanske politike in preosnovati jo na pravi krščanski podlagi.
Slovanska stranka ima že svoje vrle zastopnike, ki so zasnovali z drugimi Jugoslovani „Slovnnsko-krsčansko-naro-dno zvezo“, katere program je jednako-pravnost narodov in svoboda katoliške cerkve.
Osnujte tudi vi gospoda okolo ,.Ri-sorgimenta“ jednako stranko med Italijani. Posnemajte nemško-katoliško stranko. ki se ni strašila slovanskih sobratov, temveč se je z njimi neustrašena združila v parlamentarno večino. Zagotovimo vas, da vas podpira pri tem vsa duhovščina Istre, vsi slovanski poslanci in ž njimi ves slovanski rod.
Bodite pravični svojim slovanskim sobratom. Tako bo postala tužna Istra, dežela miru in ljubezni, pravi vrt sreče in blagostanja. Drugače pa nikdar ne — in vse vaše delo in naudušenje bode zastonj.
Medana, dne 12. januarja. Srečni in zlati čas svetega Misjona, Oh. da smo učakali tudi ga mi. Tako se je razlegalo iz mnogo tisoč grl od 1 do 10 t. m. v tnkajšni domači cerkvi M. B , ko smo obhajali sv. misjon. Ne samo iz domače duhovnije. ampak iz vseh sosednih duhovnij da, lahko se reče iz vseh Brd hodili so ljudje pošlušat pretreslive nauke in resnice naše sv. vere, ki sojih častiti očetje Lazaristi z čudovito zgo-vor nostjo vernim oznanovali, pa tudi pošlušalci so pazljivo poslušali in bili so večkrat do solz ginjeni, posebno ko so misjonarj s kakim vzgledom resničnost kake verske resnice dokazavali. — Hvala Bogu! Naše ljudstvo ni še zgubilo dragega zaklada sv. vere, pa je tudi spre-emno za navke sv. vere. Razvidno je iz tega, da so hodili verniki k misjonskim pridigam v tolikem številu, da ako bi bila medanska cerkev trikrat večja, bi vendar ne bilo prostova v njej za vse! Spovedovanja pa je bilo toliko, da ako-ravno je 10 č. č. gospodov do 8 ure v noč spovedovalo, vendar marsikdo iz sosednih krajev ni mogel priti na vrsto
— Le škoda, da je zadnji dan vreme bilo deževno, pa vsekako je bilo silno ginljivo pri popoldansklim slovesnem obhodu sv. misjonskim križem. Kdur je slišal tako milo petje in videl toliko trumo ljudstva, ki so osi pobožno molili sv. rožni venec, se mu je m malo milo storiti pri srcu. Naj ljubi Bog, ki je preč. gosp. kurata navdihnil, da je sv. misjon oskrbel, tudi obilno dodeli svoj sveti blagoslov, da bodo navki in pridige, ki smo jih šlišali, tudi mnogo sadu obrodili. Častitim očetom misjonairjem, pa tudi vsem drugim preč, gospodom in zlasti domačemu neutrudlivemu gosp. preč. kuratu Jan. Kurinčič, ki so misijon oskrbeli, bodi tem potom izrečena natoplejša zahvala. Bog Vam stoterno povrni!
Politični pregled.
Notranje dežele.
Tržaški deželni poslanci niso vstopili v deželni zbor. Podali so dež-glavarju in županu dr. Dompieriju spo. menico, v kateri vzroke odsodnosti. Glavar pa je vspomenico zavrnil, češ da ni pisana v deželnem jezikn-italijanskem.
Nagla sodba^v Pragi ie bila z dne 1 bo dne 27 t. m. ob ll)1/* v gostilni „Pri Jelenu" (Via Stretta) s sledečim dnevnim redom: I. O „Leonovi družbi" sploh in o njenem glasilu. 2. O socijalnem odseku „Leonove družbe". Pri ustanovljenju socijalnega odseka je podpisani sprejel zastopstvo istega za Primorsko. Vsled tega vabim prav uljudno h posvetovanju vse p. n gospode duhovne in svetne razumnike, ki želijo proučavati družabno vedo. Iz zadnje štev. »Obzornika" je razvidno, da ima družba na Goriškem: Ustanoviteljev o, rednih članov 5, podpornih 3 ; Trst z Is tri jo pa ima; ustanoviteljev: I, rednih članov: o podpornih: 2. Številke dovelj upijejo : Goriški razumniki udeležite se posvetovanja !
Poleg tega vabila, se ne bo izdajalo nobenega druzega.
V Gorici, na praznik Imena Jezusovega 1898.
Dr. Jo*. Pavlica. profesor bogoslovja.
Vabilo ua prvi redni občni zbor trgovsko-obrtne zadruge z neomejenim jamstvom v Gotici dne 10. februarija t.
1. v. prostorih goriške čitalnice ob 11. uti predpoldne sledečim dnevnim redom:
1. Volitev dveh overevateljev zapisnika.
2. Poročilo ravnateljstva
3. Poročilo o računu in bilanci.
4. Volitev dveh članov mesto odsto-
pivšili ravnateljev.
5. Pretnemba pravil.
Trgovsko-obrtno pospeševalno društvo v Gorici (pisarna skupno s trgovsko-obrtno zadrugo, Via Semminario N.o 1 pred nadškofijo) vabi na prvi redni občni zbor na dan 10. februvarja 1898 ob 10V9 predpoludne v prostorih „Goriške Čitalnice" Dnevni red : 1) Poročilo osnovalnega odbora ; 2) Volitev stalnega odbora društva; 3) Slučajnosti in predlogi. Ker je društvo v najtesnejši zvezi s trgovsko-obrtno zadrugo in je namen novo ustanovljenega društva vzbujati k življenju, čilejšemu delovanju trgovski, obrtni Ji n delavski stan pričakuj* obilne deležbe. Za snovalni odbor
dr Henrik 'Tuma začasni predsednik.
Lega nazionale za Gorico je imela v nedelja občni zbor. V Gorici ima du-hodkov 5558'52 11., denar, kateri naj reši italijanstvo — reci, kateri naj lovi naše otroke v njih zavode. —
Izvolili so zopet prvoboritelje, namreč : Bombič, dr. Morpurgo (iz Jutro-vega), Paternolli, Vidrič, Rcrinoič: pristno zelje iz toskanskih vrtov. Vredni sinčki idej, katere zagovarjajo in širijo. Lepa družba.
Koncert podružnic ; sv. C. in M., ki so je ponavljal, kakor smo zadnjič napovedali v gori šivi čitalnici v soboto 15. t, m. je i^bojmiMDpcJ. Zadovoljnost __ind>l^iiafiga občinstva je splošua. Spored je imel nekaj novih točk. — Slava za-snovateljicam in vsem, ki so pripomogli, da seje koncert tako izvrstno obnesel. — Slava !
Za kelih „AlnjzijeoiščuJ „Alojzije-višču nima svojega keliha zi sv. mašo. Ker mi g. blagajnik ne more pomagati, prosim Vas, prijatelji ubožnega zavoda, pošljite mi potrebnega denarja. Za darovalce boni mašaval prve tri sv maše, otroci pa bodo darovali .sv. obhajilo. Prosim I Dr. los Pavlica. I. P. 2 gl.
Pogajanja med slovenskimi in laškimi poslanci se prav pridno vrše. Kako daleč so dospeli dogovori, ni še nam nič znano. Radovednostjo pa pričakujemo konca teh posvetovanj.
Kupčijska zbornica je zopet izvolila predsednikom bar. Evg. Ritter ja.
Laške občine in v prvi vrsti Gorica so pričele sklepati resolucije proti izstopu slovenskih dež. poslancev. Furlanske občine naj se le obruejo proti lastnim zastopnikom, kateri se. s svojim sovražnim postopanjem proti slovenskim težnjam, provzročili sedanji položij.
„Eco“ in „Sentinella". Goriška „Eco d. L." pripoveduje o pogajanjih med it. in slov. poslanci in izraža nado, da pride do sporazumljenja m«d obema strankama v nravstveni in gmotni prid dežele. — A skupila jo je pri razboritih mladičih „goriškega budala". Oni namreč odgovarjajo: „Mi pa želimo, da bi se pogajanja popolnoma izjalovila".
Potem pridušujejo svoje poslance, naj se ne udajo niti za las — popolnoma nič. — S takimi ljudmi pač ni mogoče miru. Le dalje naj vlada krivica, saj od nje živijo. — Menda pa tudi teh ljudi drevesa ne rastejo v nebesa.
Garibaldinska himna. V Bujah, je igrala godba v neki skladbi tudi ol-
lomek revolucionarne garibaldinske himne. Načelnik godbe je bil obsojen na 10 dni zapora.
Više sodišče je sprejelo priziv proti tej obsodbi. Upamo da, da tudi to sodišče pokaže nekim ljudem, da smo še vedno v — Avstriji.
Boj za pravico? Sentinella z vso resnostjo pravi, da Italijani ne bodo več prenašali, kakor potrpežljivi oslički, da bi kdo branil komu, da se oprime sladke govorice „del si*, in si bodo priskrbeli spoštovanje v „lastni hiši“! ? — Da, to je naša pravda! Le ohranite si svoj sladki „si“, ker je nam sladkejši naš jezik, katerega smo se naučili z materinim mlekom. Tega hočemo si ohraniti do zadnjega z dihi j e ja proti pribeglim nasilni-
kom, kateri nam vs
s svojim „si
protinarodne, protiverske in protidomovin-slce nauke.
Stekel pes je oklal v Trstu več ljudi. 27 takih oseb so prepeljali v bolnišnico na Dunaj. Stroge naredbe so se izdale v Trstu a tudi v našem mestu proti psom. Dan za dnem lovi „šintar“ pse, kateri se prikažejo na ulicah brez „korbice“. Le malo psov je videti po ulicah. Gospodarji pazite in skrbite za svoje živali !
Odgovor g. Gaberščeku. V zadnjem „Primorcuu si je g. Gabišček zopet privoščil mojo osebo. Piše namreč :
„ Ali se gospodje ne spominjajo, kako je bil ugnal č. g. kaplan Dermastia pisatelja teh vrstic pod Mozetičevimi murvami v Solkanu pred poldrugim letom ? Dejal je bombastično: V treh mesecih bom imel v Solkanu konsumno društvo in mizarsko zadrugo; in ako bo potreba 100.000 gld. — jaz jih preskrbim. Solkanci so viharno ploskali tem besedam ! Caspitel 100.000 gld. niso mačkine solze ! — Toda še danes čakamo zaman, da bi g. kaplan izpolnil tako bombastično obljubo!“
Na osebne napade ne reagujem, so-sebno ako jih narekuje strast. Tudi sedaj nisem hotel odgovarjati. Ker so me pa solkanski mizarji pozvali, naj odgovorim, vpoštevajoč njihovo željo, odgovarjam sledeče:
Res je, da sem tedaj rekel, da ustanovimo v Solkanu konsumno društvo in mizarsko zadrugo. Misel na konsumno društvo, ki bi veliko_ koristilo, smo vpo-stevaje razne okoliščine opustili. Ako pa se mizarska zadruga še ni osnovala, ni krivda podpisanega, ki še vedno deluje za to, marveč je iskati vzrok v domačih razmerah. Mizarska zadruga se snuje in se bode osnovala, kakor hitro se poravnajo nastale navskrižnosti.
Ni pa res, da sem trdil, in ako bo potreba 100.000 gld. - jaz jih ,,preskrbim.* Res pa je, da sem trdil in še vedno trdim, da združeni solkanski mizarji dobe kredita, kolikor hočejo in da zadrugi lahko preskrbimo denarja.
Temu so ploskali solkanski mizarji, kateri še niso tako zabiti, da bi verovali takim obljubam, kakoišne mi podtika g. Gabišček.
Iv. Dermastia, solkanski kapelan.
Sv. Gora pri Gorici. V preteklem letu je goiiškoj ,,budalo" nekekrati rohnel proti Marijinem svetišču na Sv. Gori. Pozival je celo Italijane, naj nikar ne romajo v Marijino svetišče na Sv. Gori. Koliko je izdal poziv mladičev okolo „Sentinelle“, priča število božjepotnikov v pietekleji letu. Obhajancev — in tu pripomnimo, il i je ravno preteklo leto romalo zelo veliko romarjev italijanske narodnosti — je bilo 43.860. Tujih duhovnikov raznih narodnosti je mašelo 189, vseh obiskovalcev je bilo pa nad 100.000. Marijino svetišče je obsikalo tudi v minolem letu mnogo pevskih zborov, ki so ob praznikih svojimi zvonkimi glasovi povzdigovali pobožnost do Marije. Kako pobožnost do Marije raste, dokazuje nam ra,vno od leta do leta naraščajoče število na Sv. Goro potujočih kristjanov. Marijini priprošnji izl očujmo sebe in naš ljubljani slovenski narod. —
Pretepi v Kronbergu. Radi pretepov, kateri so bili v ponedeljek, po domače pri Jernejčetu, si židovski „Cor-iiere“ privošči tudi nesramno veselje zabavljati misijonu, ki se je obhajal v Kronbergu pret. teden. Resnici na ljubo povemo, da ni nihče domačinov se udeležil pretepa, pač pa so Goričani prišli motit z mandolino in petjem — slovesno tihoto.
Iz Tomaja se nam piše: Poduka v trtoreji, sosebuo cepljenja v pluto se udeležuje nad 30 mož in mladeničev. Tu-kajSni kmetja so se hvalevredno poprijeli sadeuja ameriških trt. Popraševanje po Riparia portalis in R. rup«stris je tako veliko, da tukajšno društvo ne more ugoditi vsem zahtevam. Ako ima kdo
imenovanih trt kovči ali bilfe na prodaj, naj se oglasi pri našem vinorejskem društvu ali pa objavi v „Prim. Listu“. Naznani naj tudi ceno.
Slednjič izrekati moramo čast g. Antonu Černe, ki podučuje, kakor pravemu strokovnjaku v trtoreji.
V Šempetru pri Gorici je umrl obče spoštovani g. Anton Černič v dobi 69 let. Bil j,;s v življenju vseskozi vzgle-den občan, v dolgi bolezni in v smrti pa tako potrpežljiv in udan v voljo božjo, da smo se kar čudili. Njegovim ostalim naše sožalje, njemu pa m. i. p.!
Sreča v nesreči. Dne 11. t. m. okoli poldne prestrašil se je konj nekemu vozniku na poti med Kobaridom in Sma-stjo. Voz zadel je ob cestni kamen, ta je precej popustil in — voz, konj in voznik, vse skupaj padlo je čez škarpov kake 3 m. in šlo bi bilo vse v Sočo, da ni ravno na robu rasel oreh, ob katerem se je vse ustavilo. Voz se je razbil — vozniku in konju ni se prav nič zgodilo. Gotovo — pravijo ljudje — se je voznik zjutraj priporočil angelju varim. Glavno krivdo pri tej nesreči ima pa gotovo tisti, ki je postavil na najnevarnejšem kraji obcestne kamne, ki jih vsak otrok prevali. Boljše bi bilo, da jih ni, bi saj ne slepili. Ali pošten zid — ali ničesar.
Sodnijsko poslopje v Kobaridu. Kakor se sliši bodo vendar — najbrže še letos — začeli zidati sodnijsko poslopje v Kobaridu. — Zidala bode vlada.
Nesreča. Pretekli teden je v Trenti okoli 10 centov težek kamen na Ivana Kavsa tako nesrečno padel, da je pod njim takoj mrtev obležal.
Premrzla voda. V Voljčegradu skočil je neki mladenič v pijanosti v kal, ker mu mati ni hotela podati roko v slo vo. A voda mu je bila premrzla, zato se je izkobacal iz kala, ter se podal zopet pod domači krov.
Nesreča s puško. V Opačjemselu se je igral iu šalil nek 20leten mlade-neč s puško. Mislil je, da ni nabasana.
A ko nameri v 13 letno deklico se puška sproži iu hudo rani deklico v pleča.
—• Prepeljali so jo v Gorico v žensko bolnišnico. Upanje je da okreva. Ne igraj-se s takim orožjem !
V Tržiču je v tamošnji predilnici nastal požar. Škoda je precejšna, ker je zgorelo mnogo bombaževine.
Za AlojzijeviSče (II. izkaz 1898): Preč. g. g. Urbani Gollmajer kanonik in dekan 5 gl., Alojzij Bratina 5 gl., .Tos. Kragelj, dekan 14 gl., Franč. Črv vikar 12 gl. 5 kr, M. Vales kurat 5 gl., Jos. Kosec župnik 10 gl., Ant. Keber 26 gl. 28 kr., Jan. Lukežič 10 gl, Val. Pelicon 4 gl. 50 kr., Franč. Kranjec, župnik kot odkupilo novolet. voščil 2 gl. 45 kr. Prebl. g. dr. Nikolaj Tonkli 10 eri, otjaska kuracija 7 gl. 60 kr., BI. g. Fr. Zucchiati posestnik v Medani o gl., Jos. Munih trgovec pri sv. Luciji na Mostu kot odkupilo novolet. voščil 1 gl, Martin Poveraj, krojaški mojster in trgovec 1 gl. 50 kr. — Občina: Mavhinje 5 gl. 75 kr.
Bog obilo povrni!
Blagajništvo.
Trst-Istra.
Tržaški Slovenci pred namestnikom. V pondeljek so se poklonili namestniku, grofu Goessu vsi mestni zastopniki slovenski, predsedništva pol. društva »Edinost11 in obeh del. podp. društev. G. namestnik je jako uljudno sprejel odposlanstva ter zagotovil, da bode slovanskemu ljudstvu vsikdar kazal isto dobrohotnost kakor drugim, ter bode vsikdar nastopal proti vsaki krivici.
Iz Trsta — Dijaška kuhinja. — Od početka letošnjega šolskega leta do-sedaj smo pejeli tele darove za dijaško kuhinjo : bi. g. Franc Kalister nam je daroval 100 kron, bi. g. Katarina Gregorič 100 kron, bi. g. profesor Ivan Ie-senko za pervi semester 16 kron, bi. g. Ivan Šabec 40 kron, veleč g. župnik Io-sip Zakotnik namesto venca pokojnemu sošolcu župniku Golobu 20 kron, veleč g. Štefan Ienko 6 kron, veleč g. župnik Ivan Černe 10 kron, veleč g. Jvan Normali 4 krone, veleč g. Ivan Slavec 2 kroni, veleč g. Ivan Šifrer 2 kroni, veleč g. losi p Bekar 2 kroni, bi. g. Luka Saražin 20 kron, bi. g. Ivan Dolinar 6 kron, bi. gospa Franja Macak 3 krone, bi. g. Io-sip Žnideršič 10 kron, bi. g. E. Drašček 6 kron, bi. g. lak Štrukelj 2 ki oni, bi. g. Ferdo Ferluga 1 krono, bi. g. A. Co-stantini 1 krono, bi. gospa Marica Č. 1 krono, gospa V. 1 krono, Uopnka 1 krono, Š. F. 1 krono. Čisli dohodek koncerta, ki ga je priredila tržaška čitalnica dne 18. decembra 67 kr. 30 kr.
Presrčna hvala vsem dobrotnikom, ki tako velikodrušno podpirajo našo dijaško kuhinjo ; 'posebno pa se še onim gospodom zahvaljujemo, ki so se potru-
dili, da se je mogel prirediti tudi to leto koncert, ali pa, ki so podelovali pri koncertu. Koncem leta objavimo spet natančen račun, iz katerega se bo do zadnjega vinarja razvidlo, kako se je ober-nil denar, ki so ga nam dobrotniki zaupali. Povedalo se bode tudi, koliko iz-vanredne podpore se je dalo dijakom, katerim dijakom, in koliko vsakteremu. Dijaki ne dobivajo namreč samo hrano, ampak jih tudi še sicer podpiramo. Mnogim so se knjige kupile, za oblelo smo jim tudi pomagali, nekaterim tudi pri šolnini; tudi nekaterim drugim dijakom smo dali podporo, ki v mestu stanujejo in jim ni treba hoditi v dijaško kuhinjo, ti pa so ravno tako potrebni, kakor oni iz okolice. Ta izvanvredna podpora znaša letos še nad 80 gold., hrana pa je čez 100 gld.
Stražarju Sili, ki je posekal steklega psa v Trstu, je mestna delegacija podelila 50 kron. Poleg tega mu je policijska oblast izrednim potoni dovolila, da se sme oženiti.
Ponesrečena tatvina. V zalogo Humberta Mernika v Trstu so hoteli udreti tatovi. Toda ključ se jim je zlomil ravno tedaj, ko so hoteli odpreti vrata zaloge. In tako jim za enkrat ni „ratak>“.
Obesil se je v Trstu vratar Martin K. zgubil je 10 gld. Radi tega je bil hudo poparjen ter se obesil. Tako je, ako ljudje nimajo moralne opore._ —
Nesreče. — V livarni pri Škednju so se ponesrečili 3 delavci. Jeden je drugi dan umrl v bolnišnici, druga dva sta poškodovana manj. —Neka šivilja se je zastrupila, ter umrla v bolnišnici. — Nesrečno je padel Franč. Metlikovec v sv. Križu, ko je bil na potu v Trst svojim vozom. Poškodoval se je precej. — Andrej Radoslovič je padel ter se hudo pobil na nogah in lnbtu, ko je hotel spustiti malo ladijo na morje.
nimo prvotno besedo ; še le, če misel kaj druzega zahteva, sestavljeno besedo, ali v vilo vrsto preneseni glagol. N. pr. red in ne spove d ali vspoved, poslati, ne odposlati, šel ne odšel; hoditi, ne /tajati (pohajati zahajati) itd. Kdor nij še pokvarjen, gotovo poreče : Moj sin hodi v
šolo, ne zahaja. — Kaj pa staroslovenski „svež“ ? oe pred kakimi petimi leti so
rabili
samo za rastline in cve-
„£Iovder, hovder, hovder“.
ali šaljiva slovnica.
(Dal.je; sp. A. M.)
Predno začnem nadaljevati šaljivo slovnico (gl. štev. 2 „Prim. lista“ !), naj zavrnem neke stavčeve šale Jez namreč nočem videti naglaska .,ježe. žagan’ca, moderno*, ampak hočem imeti: „jeze,
ž;igan’ca, moderno". Tudi pretrganja : „nes-pametnega, daš ter“ ne maram ampak „ne-spametnega, fla-šter“. — Zdaj pa dalje. Večini bravcev „Priin. lista" nij treba menda praviti, da besede, ki sem jih zadnjič zaznamil z ušesci („ “) ali pa dal z ležečimi črkami tiskati, niso moje (n. pr. vršiti, zgražtti, regist rovali, bodočo, morem sigurno, sveže pojo, za-pajani, da svojo vstavko),; hotel sein svoj spis ž njimi nekoliko ošemiti — za burko, ker je zdaj pustni čas. — Kaj hočete imeti bolj smešnega ? Odkar se slovenski govori in piše, rekli so zmeraj: jutre bo maša, pogreb somenj, zbor itd., kar je nekaj let sem pa se je vdoinačila šega, da se piše, nesrečni vršiti. Veste zakaj ? samo zato, ker ima Nemce svoj „stattfindenu. Pomislite ljudje božji, kaj je prav za, prav „vršiti“ (iz „vrh“). Vrši se, kar se, kakor koli dela navzgor do kakoršnega koli vrha. Ko je tako delo končano, reče se, da je dovršeno ali zvršeno. Tako tudi v priličnem pomenu. — Moj jezikočut se torej določno vpira temu, kar navaja Pleteršnikov slovar (P. — Ž.) na strani 800 pod besede „vršiti“, 2.), kjer se celo „volja božja
tlice, zdaj je že ves svit svež: meso, ribe, maslo, zrak, voda, petje, um itd. itd. vse je „sveže“ ! Odkod ta imenitnost besede „svež“. Odtod, ker se zveži pisci hočejo ogniti besedi frišen, misleč, da je to nemška beseda, kar pa nij. „Frisch“ je laški „fresco“, in to bržkone od latinskega „frigidus“. Goriški okoličani pravijo v špehovi juhi kuhani sladki repi „freška“ repa (e visoki) ; Hrvati imajo „friški“. Svet bi se menda ne podrl, ko bi nas zadela nesreča, da bi morali rabiti za meso, ribe itd. besedo * frišen “ ; manj smešna bi bila, gotovo, ko „sveže“. Sicer pa poglej v Cigaletovem slovarju (A - L) na strani 551 besedo „frisch“. — Drugih posamnih besed razlaganje pride v drugi priliki na vrsto, ker imam zdaj nekaj nujnejšega na srcu. Važnejša namreč, ko neprava raba posamnih besed, so neke neprave sintaktične konstrukcije,
Da bodo pa moji čč. čitatelji prihodnjo razprr.vo o teh napačnih kon-stiukcijah umeli, morajo popred prebaviti nalogo, ktero jim danes dam. Kratka, je, pa važna. Premišljujejo naj samo pomen treh besed: včeraj, danes in jutre'',.
in .sicer z ozirom na gosp. župnikovo oznanilo v prejšnji štev. „P. 1 "-a. Tam se namreč bere.- „bodoco nedeljo se vrši maša“...; „nadejam se, da pevci pojo'’1. — Verjamite mi, da so pisci tudi v tem izgubili pamet; ne vedo namreč, kaj je včeraj in jutre. (Dalje prih.)
FO TOGrFLJ^FIJA
premil, knezouadškofa llissia dobi se na prodaj pri fotografu A. Jerkiča v Gorici na Travniku št. 11. in sicer 1/9 mirovne velikosti 39 Kal. 80 kr.
tJ-irrrni-^FTCTiOTCT^cTr^giT^TCT^TOTIiEiaiEiiia
i S
(Varstvena znamka)
vrsi
(Zakaj
se ne
„vrši“
tudi Bog
nzgra£atiu
sam?) — Kdor rabi obliko namesti »groziti se“, kaže, da ne pozna razlike med trpežnim in opetovalnim ('ponavljalnim) glagolom. Pravilo nam bodi ! Kjer in dokler je le koli mogoče, ohra-
želodčne kapljice.
Zdravilna moč teh kapljic je neprc-kosljiva. -- Te kapi jioe vredijo redno prebavljenje, če se jih dvakrat na dan
Sv. Anton Padov. po jt‘dllO zlicicO
popije. iCkrepe pokvarjeni želodec, stor(5 da zgine, v kratkem tasu omotica in životca letnost (mrtvost). Te kapljice tudi stord,^da človek raji ji.
Cena steklenici 30 kr. Prodajajo se v vseh glavnih .lekarnah | na svetu. Zalnaročitve in pošiljatve pa jedno le v lekarni Cristofoletti v Gorici.
Slovenska tvrdka ustanovljena 1. 1876.
J. Pipan & C. v Trstu
IffggT Via Valdirivo*št. IS “^3®
ima veliko zalogo in prodaja le na debelo
kavo, riž, južuo sadje, olje vseh vrst za jedilo, zastrojc, ribjo mast za strojarje itd.
Priporoča se trgovcem v Gorici in na deželi za obilne naročbe.