Implementation of a Croatian teaching abroad programme in the republic of Serbia - Ordulj, Antonia (Vestnik za tuje jezike, 2023)
V Republiki Srbiji so prvi celovit program v hrvaškem jeziku začeli izvajati leta 2002. Tako je hrvaška skupnost dobila status narodne manjšine, a pouk je potekal v zelo zahtevnih okoliščinah, k čemur so prispevale številne ovire pri zaposlovanju učiteljev, težave z učbeniki, upad števila Hrvatov in pojmovanje tipološko sorodnega srbskega jezika kot maternega jezika Hrvatov. Namen raziskave je predstaviti izkušnje učiteljev, ki delujejo v okviru programa »Hrvaški pouk v tujini« v Republiki Srbiji. V raziskavo so bili vključeni le učitelji iz Republike Hrvaške, ki jih je izbralo Ministrstvo za znanost in izobraževanje. Raziskava je temeljila na anonimni anketi, s katero smo preverjali 1) strokovno usposobljenost učiteljev za delo s pomočjo analize njihovih specifičnih in splošnih kompetenc ter primernost razpoložljivih učbenikov v hrvaškem jeziku, 2) usposobljenost učiteljev za podajanje vsebin, povezanih s kulturno in zgodovinsko dediščino Hrvaške in 3) usposobljenost učiteljev za poučevanje hrvaščine kot dediščinskega jezika. Rezultati kažejo, da 1) učitelji potrebujejo dodatne medkulturne kompetence, ki jih niso pridobili v času formalnega izobraževanja, 2) obstoječi učbeniki niso povsem primerni za poučevanje jezika in književnosti, 3) učitelji pred odhodom na delo v tujini potrebujejo dodatno usposabljanje in prakso poučevanja hrvaškega jezika, zlasti na področju usvajanja hrvaščine kot dediščinskega jezika, kar je predvsem posledica pomanjkanja formalnih izobraževalnih programov za učitelje hrvaščine kot tujega oziroma dediščinskega jezika. Poleg tega učitelji kot poseben izziv navajajo težave, povezane s predznanjem in motivacijo učencev ter razlikovanjem med hrvaškim in srbskim jezikom.
Keywords: Croatian; Croatian language in the Republic of Serbia; hrvaščina; intercultural competence; medkulturna kompetenca; pouk hrvaščine; Srbija; učitelji hrvaščine