Uvajanje avtomatizacije v NUK in v slovenske javne knjižnice - Bahor, Stanislav (Knjižnica, 2006)
V prispevku je prikazan proces usklajevanja in dogovarjanja pri uvajanju avtomatizacije v informacijsko in dokumentacijsko dejavnost Jugoslavije od leta 1974 do sredine leta 1981. V tem času se je v skladu z mednarodnimi priporočili poskušalo na enoten način organizirati sistem referalne dejavnosti za vso državo. V soglasju s smernicami o znanstveni politiki v Jugoslaviji naj bi bil operativni informacijski sistem sistema znanstvenih informacij zasnovan na specializiranih in referalnih centrih, v katere bi bilo potrebno uvajati tudi sodobno računalniško tehnologijo. Sprejet je bil samoupravni sporazum o referalni dejavnosti v Jugoslaviji, nosilci referalne dejavnosti v republikah in pokrajinah so v veliki večini primerov postale nacionalne knjižnice republik in pokrajin kot tista središča, kjer se zbirajo ustvarjalni dosežki celotnega naroda, in kjer so najbolj ugodni pogoji za čim boljše izkoriščanje knjižničnih fondov in ostalih informacijskih virov. Tesnejše sodelovanje med institucijami, ki so delovale na področju informacijske dejavnosti na nivoju države, pa je spodbudilo tudi poenotenje na nivoju standardov zaradi bolj racionalne delitve dela ter omogočanja izmenjave in dostopnosti rezultatov dela. Pripravljala se je analiza stanja in program razvoja sistema znanstvenih informacij v Jugoslaviji, vendar zapleten sistem dogovarjanja in slab gospodarski položaj države nista omogočala hitrega napredka na tem področju.
Keywords: javne knjižnice; Narodna in univerzitetna knjižnica; National and University Library of Slovenia; Ljubljana; avtomatizacija; referalna dejavnost; Yugoslavia; Jugoslavija; 1974/1981