L'argot de la guerre de Sarajevo, un exemple du rapport de la langue, de son lexique au vécu - Sokolija, Alma (Linguistica (Ljubljana), 2018)
Dvajset let po koncu vojne se življenje v Sarajevu počasi postavlja v običajne tirnice. Spomini, pa naj bodo izraženi ali zamolčani, ostajajo. Pogled na vojno, ki se je odvijala skozi dolgotrajna obleganja, se je spremenil. Vprašanje pa je, kako. Težko je reči. Skupinski spomin nekatera dejanja še vedno (upravičeno ali neupravičeno) dojema in interpretira kot vojna, nekatera druga pa kot izdaje, saj rane še niso v celoti zaceljene. Besedišče bosanskega argoja, ki se je uporabljal v vojni, pozna svoje evfemizme, tabuje, izogibanja, stalnice, ki pa se pomembno razlikujejo od vojnih argojev drugih jezikov, saj tri leta trajajoče obleganje ni enako vojni na fronti. V zadnji vojni v Bosni so bili "drugi" številni, tako sovražniki kot izdajalci. Razmere so torej idealne za razvoj argoja. V članku jih poskušamo osvetliti z naslonitvijo na zgodovinsko terensko raziskavo, ki je nujna za nadaljnjo pomensko analizo argojevskih leksemov, ki so nastali med vojno v Bosni.
Keywords: argo; argot; bosanščina; bosniaque; obleganje Sarajeva; siege de Sarajevo; vocabulaire militaire; vojaško besedišče; vojni besednjak