Diplomacija in spolna neenakost - Jogan, Maca (Teorija in praksa, 2009)
Diplomatska dejavnost velja v sodobnosti še vedno kot tipično "moško področje". V prispevku je ta značilnost pojasnjena kot posledica zgodovinsko dolgotrajne družbene neenakosti med spoloma. Z umestitvijo diskriminacije žensk v celovito družbeno organizacijo dela in z razkrivanjem usklajenega delovanja pomembnih institucionalnih mehanizmov reproduciranja seksističnega (androcentričnega) reda je možno iskanje odgovorov na vprašanje, zakaj so ženske v politiki še vedno podpredstavljene in zakaj je to opazno zlasti na bolj uglednih in močnih področjih v političnem odločanju. Takšen integralni pristop omogoča tudi razumevanje različnih prizadevanj mednarodnih organizacij zlasti v zadnjih desetletjih 20. stoletja (predvsem OZN) za odpravljanje diskriminacije žensk. V okviru širših družbenih okoliščin so obravnavane tudi postopne spremembe v diplomatski dejavnosti, katera z vključevanjem žensk na pomembne diplomatske položaje počasi izgublja enospolnopodobo. Predstavitev vstopanja žensk kot aktivnih diplomatk (in ne le kot priveskov mož - diplomatov) v diplomacijo v ZDA je zgovorno ponazorilo trdovratnosti androcentrizma v sodobnosti in kompleksnosti ovir, s katerimi sesrečujejo ženske diplomatke. Prispevek se končuje z orisom možnosti za vzpostavljanje spolno uravnotežene diplomacije v prihodnosti.
Keywords: Diplomacija; Diplomacy; Androcentrism; Androcentrizem; woman; Women; Ženske; Spolna diskriminacija; Gender discrimination; Gender inequality; Spolna neenakost