Mind the gap - Vinko, Matej (Zdravstveno varstvo, 2025)
Uvod Z raziskavo smo ocenili neskladja v prepoznavi posameznikov s težavami v duševnem zdravju pri uporabi samoporočanih in administrativnih podatkov v Sloveniji ter raziskali povezane socialno-demografske dejavnike. Metode Podatki so bili pridobljeni iz Nacionalne raziskave o zdravju in zdravstvenem varstvu (EHIS) iz leta 2019 (n = 9.900) in treh zdravstvenih administrativnih baz podatkov, ki zajemajo bolnišnične obravnave, izdajo ambulantnih zdravil na recept ter koriščenje bolniškega staleža. Težave z duševnim zdravjem so bile v raziskavi EHIS opredeljene s samoporočanjem, v administrativnih bazah podatkov pa z uporabo diagnostičnih kod in izdanih receptov za zdravila. Socialno-demografski dejavniki so bili pridobljeni iz raziskave EHIS. Neskladja v prepoznavi posameznikov s težavami v duševnem zdravju in povezanost socialno-demografskih dejavnikov so bila analizirana z uporabo polinomne regresijske analize. Rezultati Od 9.900 anketirancev v raziskavi EHIS jih je 1.336 (13,5 %) samoporočalo o težavah z duševnim zdravjem, medtem ko jih je bilo 1.675 (16,9 %) prepoznanih v administrativnih bazah podatkov. Le 613 posameznikov (4,6 % celotnega vzorca) je bilo prepoznanih hkrati v obeh virih. Starejša starost je bila povezana s prepoznavo v obeh virih podatkov in samo v administrativnih podatkih v primerjavi z neprepoznavo v katerem koli viru podatkov. Ženske in brezposelni posamezniki so bili bolj verjetno kot moški in zaposleni prepoznani kot osebe s težavami v duševnem zdravju, ne glede na vir podatkov. V primerjavi s tistimi z osnovnošolsko ali nižjo izobrazbo so bili posamezniki z višjo izobrazbo manj verjetno prepoznani samo v administrativnih podatkih ali v obeh virih podatkov. Zaključki Pri prepoznavi težav z duševnim zdravjem obstajajo znatna neskladja med samoporočanjem in administrativnimi viri podatkov. Neskladja so povezana z različnimi socialno-demografskimi dejavniki in lahko vodijo do različnih interpretacij duševnega zdravja prebivalstva. Ta študija poudarja pomen previdne interpretacije samoporočanih in administrativnih zdravstvenih podatkov v javnem duševnem zdravju.
Keywords: data linkage; duševno zdravje; epidemiologija; epidemiology; mental health; povezovanje podatkov; routinely collected health data; rutinsko zbrani zdravstveni podatki; samoporočanje; self report