Motivacijski dejavniki posameznika pri vključevanju v delavnice CINDI - Anderle, Darja (Obzornik zdravstvene nege, 2011)
Izhodišča: Poznani so dejavniki tveganja za nastanek kardiovaskularnih bolezni. Na te dejavnike posameznik lahko vpliva s svojim življenjskim slogom.Kot pomoč pri spreminjanju življenjskega sloga je v Sloveniji organiziran Program za zdravje - delavnice CINDI. Zdravstvenovzgojno delo z odraslo populacijo se sooča s ključnim problemom, kako motivirati posameznika,da se vključi v program. Namen raziskave je bil poiskati najpomembnejše motivacijske dejavnike, ki prispevajo k odločitvi posameznika, da se vključi v delavnice CINDI. Metode: V raziskavi je bila uporabljena kvantitativna metoda dela. Za zbiranje podatkov smo uporabili anketni vprašalnik. Raziskava je bila izvedena v Zdravstvenem domu Radovljica. Uporabili smo metodo anketiranja. Vzorec predstavlja šestdeset anketirancev, vključenih v delavnice CINDI v obdobju 2008-2009. Raziskava je bila izvedena decembra 2009 in januarja 2010. Podatki so bili obdelani s statističnim programom SPSS 15.0. Uporabljena je bila metoda opisne statistike, t-test, hi-kvadrat in ANOVA. Rezultati: Motivacijske dejavnike smo razdelili na notranje in zunanje. Ugotovili smo, da so pri odločitvi pomembnejši notranji dejavniki (PV = 4,0). Rezultati so pokazali, da so anketiranci v veliko večji meri kot motivatorja prepoznali zdravnika, medicinska sestra v tej vlogi namreč statistično pomembno zaostaja (p < 0,001). Rezultati so pokazali, da se lestvica motivacijskih dejavnikov statistično pomembno ne razlikuje glede naspol, starost, socialni status in zdravstveno stanje posameznika. Diskusija in zaključek: Rezultati in njihova primerjava s podobnimi študijami kažejo, daso pri motiviranosti posameznika, da se vključi v zdravstvenovzgojne delavnice, pomembnejši notranji motivacijski dejavniki. Razloge, da posamezniki niso prepoznali medicinske sestre v vlogi motivatorke je mogoče iskati v sedanji organiziranosti zdravstvenega varstva v Sloveniji. Medicinskesestre imajo še veliko neizkoriščenih možnosti na tem področju. V programe bo potrebno pritegniti tudi mlajšo, službeno še aktivno populacijo ter proučiti pristope, metode in orodja za njihovo večjo vključitev.
Keywords: cardiovascular disease; dejavniki tveganja; kardiovaskularne bolezni; zdravstvena vzgoja