Prehranjevalne navade predšolskih otrok v Ljubljani in okolici - Poličnik, Rok (Obzornik zdravstvene nege, 2009)
Uvod: Z vidika varovanja zdravja je uravnotežena prehrana za otroke in mladostnike zelo pomembna, saj so v tem obdobju energijske in hranilne potrebeše posebej velike. Zato je v dnevno prehrano potrebno vključiti čim večraznovrstnih živil v okviru posameznih skupin živil. Pestra prehrana naj vključuje različne vrste žit in škrobnih živil, zelenjave, sadja, mleko, mlečne izdelke, meso, ribe in kakovostne maščobe. Metode: V raziskavo je bilovključenih 129 otrok (68 dečkov in 61 deklic) iz enajstih vrtcev iz Ljubljane in okolice. Njihova povprečna starost je bila 4,2 1,1 leta. Metodaza oceno vnosa hranil je bila osnovana na tridnevnem tehtanju ponujene in zaužite količine hrane (3-day-weighed record). Na podlagi merjenja ponujenehrane in ostankov je bila izračunana količina v vrtcu zaužite hrane, staršem pa je bil prvi dan raziskave izročen prehranski dnevnik z navodili, ki je omogočal beleženje vnosa hrane doma/izven vrtca. Pridobljeni podatki o celodnevnem vnosu živil ter analiza preko 120 receptur jedi, ki so jih otroci zaužili v času raziskave, so služili za nadaljnjo obdelavo podatkov z računalniškim programom Prodi 5 Expert, s pomočjo katerega smo določili vnos živil po skupinah (žita in škrobna živila, mleko in mlečni izdelki, meso in zamenjave, sadje in zelenjava). Podatke smo primerjali s prehranskimi priporočili D-A-CH za starostno obdobje od 4 do 7 let. Rezultati: Predšolski otroci so dnevno zaužili v povprečju 132,16 g žit in ostalih živil škrobnega izvora, 389,81 g mleka in mlečnih izdelkov, 87,5 g mesa in zamenjav, 212,73 g sadja, 156,14 g zelenjave ter 4,95 g soli. Razprava in zaključki: Predšolski otroci v Ljubljani in okolici zaužijejo priporočene količine mleka, mesa in sadja. Ugotovljen pa je bil izredno nizek vnos zelenjave, ki je dosegal le 52 % vrednosti priporočil D-A-CH za zelenjavo, ter visok vnos soli.
Keywords: food; Ljubljana; predšolski otroci; prehrana; prehranjevalne navade