Sindrom izgorevanja pri zaposlenih v nujni medicinski pomoči - Kugonič, Nika (Obzornik zdravstvene nege, 2013)
Uvod: Zaposleni v nujni medicinski pomoči so v literaturi opredeljeni kot zelo tvegana skupina za doživljanje škodljivega stresa, ki ga najverjetneje povzroča splet številnih dejavnikov. Le-ti pomembno vplivajo na stopnjo stresa in posledično tudi na pojav sindroma izgorevanja. Namen raziskave je bil ugotoviti značilnosti telesnih, čustvenih in vedenjskih znakov pri zaposlenih v nujni medicinski pomoči, ki lahko kažejo na pojav izgorelosti. Metode: V raziskavo je bilo vključenih 60 naključno izbranih oseb obeh spolov, zaposlenih v štirih različnih enotah nujne medicinske pomoči v Republiki Sloveniji. Uporabljen je bil nestandardizirani vprašalnik, ki je vseboval dvanajst vprašanj. Izbrani podatki so bili statistično obdelani na nivoju deskriptivne statistike. Rezultati: Ugotovili smo, da so zaposleni v nujni medicinski pomoči obremenjeni in posledično doživljajo kronični stres. To trdi 73,4 % zaposlenih. Večina svoje delo ocenjuje kot stresno, kot najbolj stresno navajajo soočanje s tragičnimi dogodki (88,4 %) in pomanjkanje osebja (86,6 %). Najpomembnejši simptomi pri pojavu izgorelosti so utrujenost, nespečnost, glavobol, bolečine v križu in ramenih ter občutki jeze. Diskusija in zaključek: Kljub zelo stresnemu delu zaposleni ne doživljajo telesnih, čustvenih in vedenjskih znakov oz. simptomov, ki bi lahko kazali na prisotnost sindroma izgorevanja, ne v pogostosti pojavljanja ne v trajanju. Poročajo pa o znakih, ki bi lahko deloma kazali na pojavnost izgorelosti in se s časoma lahko razvijejo v sindrom izgorevanja.
Keywords: burnout; čustveni simptomi; emotional symptoms; izgorevanje; medicinske sestre; nujna medicinska pomoč; obremenjenost; physical symptoms; strain; stres; stress; telesni simptomi; zdravstveni tehniki