Določanje zrnavosti grobih agregatov in sedimentov z analizo slik - Matič, Maja (Acta hydrotechnica, 2019)
Za določanje zrnavosti materiala se namesto klasičnih postopkov, kot je sejalna analiza, lahko uporabi tudi analiza slik. Podatek o zrnavosti je v vodarski stroki pomemben za različne praktične aplikacije, kot so izračun premestitvene zmogljivosti v vodotokih, načrtovanje hidrotehničnih objektov ali modeliranje drobirskih tokov. Testirali smo programa WipFrag in Basegrain, in sicer na primeru skalnega podora Belca in prodišča Save Dolinke pri Mojstrani. V obeh primerih smo posneli več slik z različnih višin, izvedli smo tudi sejalno analizo odvzetih vzorcev. Rezultate obeh programov za analizo slik smo primerjali z rezultati sejalne analize. Rezultati so pokazali, da je program WipFrag dal bolj primerljive rezultate s sejalno analizo. Program WipFrag je dal nekoliko boljše rezultate v primeru skalnega podora Belca kot v primeru rečnega prodišča. Program Basegrain je po drugi strani v obeh primerih dal podobno primerljive rezultate. Oba programa sta v večini primerov podcenila velikosti zrn v primerjavi z rezultati sejalne analize. V nekaterih primerih so relativne razlike znašale tudi blizu 100 %. Po drugi strani pa izbrani statistični test ni pokazal na statično značilno razliko med rezultati sejalne analize in rezultati analize slik v obeh programih. Optimalne rezultate analiz slik smo pridobili na podlagi slik, posnetih s stojne višine okrog 1,5%2 m, zato predlagamo, da se slike kamenih agregatov, erozijskega drobirja in rečnih sedimentov za namene določanja njihove zrnavostne sestave zajemajo z višine okoli desetkratnika maksimalnega premera analiziranega materiala.
Keywords: aggregate; agregati; analiza slik; analysis of digital images; Basegrain; determination of granularity; določitev zrnavosti; sedimenti; sediments; sejalna analiza; sieve analysis; WipFrag