Floristic and functional comparision of karst pastures and karst meadows from the North Adriatic karst - Pipenbaher, Nataša (Acta carsologica, 2011)
Predstavljamo rezultate raziskave, v kateri smo primerjali vrstno pestrost, floristično in funkcionalno sestavo med dvema tipoma suhih travišč (razred Festuco-Brometea) severnojadranskega Krasa - kraškimi pašniki (zveza Satureion subspicatae) in kraškimi travniki (zveza Scorzonerion villosae). Za kraške pašnike so značilna plitka kamnita tla z bazično kemijsko reakcijo in suhe ter tople razmere, medtem ko so kraški travniki razviti na globljih in bolj hranilnih tleh, z več vlage, kemijska reakcija tal pa je nevtralna do zmerno kisla. Podatki so obsegali tabelo s 100 fitocenološkimi popisi kraških pašnikov in travnikov ter matriko s 15 funkcionalnimi potezami, določenimi za 180 rastlinskih vrst. Ugotovili smo visoko vrstno pestrost proučevanih travišč, hkrati pa ni bilo najdenih statistično značilnih razlik v vrstni pestrosti med kraškimi pašniki in kraškimi travniki. Razlike v floristični sestavi smo ugotavljali z DCA analizo, ki je potrdila jasne razlike med obema vegetacijskima tipoma in nakazala, da se vrstna sestava popisanih sestojev spreminja vzdolž gradientov vlažnosti in hranilnosti tal. Ugotovili smo tudi razlike v funkcionalnih potezah rastlin med kraškimi travniki in pašniki. Na osnovi nekaterih funkcionalnih potez (zlasti višjih SLA, nižjih LDMC vrednosti) lahko sklepamo, da so kraški travniki bolje založeni s hranili. Kraški pašniki imajo v primerjavi z njimi več počasi rastočih vrst s kombinacijo potez (npr. nizke SLA in visoke LDMC vrednosti, zgodnje cvetenje, rozete), ki jih razlagamo kot strategija izogibanja motnji (npr. paši) v slabo produktivnih habitatih. Tudi nižja deleža kompetitorskih vrst (C) in ruderalk (R) ter hkrati višji delež stres-toleratork (S) na kraških pašnikih potrjujejo, da so v teh habitatih bolj stresne razmere kot na kraških travnikih, kar je po vsej verjetnosti posledica slabše preskrbljenosti rastlin z vodo in hranilnimi snovmi zaradi kamnitih in plitkih tal. Zaključimo lahko, da obstajajo značilne razlike v floristični in funkconalni sestavi med kraškimi travniki in pašniki kot posledica razlik v rabi (košnja in paša) ter razlik v okoljskih dejavnikih.
Keywords: grasslands; travniki; dry grasslands; pašniki; North Adriatic; habitati; Karst; severni Jadran; kras (geologija)