Možnosti v izvendelovnem času - Černigoj Sadar, Nevenka (Družboslovne razprave, 1986)
Namen študije je ugotoviti, kakšne so možnosti izbire aktivnosti zunaj delovnega časa za zaposlene v različnih družinskih ciklih in kaj pomeni določen način porabe časa za posameznika in družbo. Parkerjev model življenjskega prostora in holistične teorije prostega časa predstavljajo konceptualna izhodišča. Analiza časovnih, materialnih in psihičnih omejitev pokaže, da je za večino zaposlenih, razen za mlade brez otrok, način porabe izvendelovnega časa že vnaprej določen. Najmanjše možnosti izbora imajo mlade ženske z otroki in moški srednjih let z otroki. V obdobjih največjih delovnih obremenitev in po njih upadejo aspiracije po spremembah poveča pa se število bolezenskih simptomov. Usmeritev predvsem na spremljanje dosežkov množične kulture in na produkcijo, namenjeno zadovoljevanju materialnih potreb, ni značilna samo za zaposlene, ampak za celoten reprezentativni vzorec za Slovenijo. Udeležba v izobraževalnih, kulturnih in družabnih prostočasovnih dejavnostih je v Sloveniji značilno nižja kot na Švedskem. Takšen način življenja zelo omejuje razvoj sposobnosti za ohranjanje zdravja, ustvarjalnosti in uvajanje tehnoloških inovacij v družbeno prakso.
Keywords: delovni čas; družina; empirical research works; empirične raziskave; family; grey economy; kvaliteta življenja; leisure; prosti čas; quality of life; siva ekonomija; Slovenia; Slovenija; sociologija prostega časa; sociology of leisure; working time