User, admission and discharge characteristics at secure units in residential social care institutions in Slovenia - Škraban, Juš (Zdravstveno varstvo, 2025)
Uvod: Oceniti podatke o uporabnikih, značilnostih sprejema, namestitve in odpusta iz varovanih oddelkov. To so zaprti oddelki v posebnih socialnovarstvenih zavodih. Metode: Opravljena je bila deskriptivna študija celotne populacije. Aprila 2024 je bil vprašalnik, ki je vseboval 97 polj za vnos podatkov, poslan vsem šestim posebnim zavodom z varovanimi oddelki (na področju duševnega zdravja in motenj v duševnem razvoju). Zbrani so bili podatki za leto 2023. Uporabljena je bila opisna univariatna analiza. Statistična analiza podatkov je bila izvedena z uporabo statističnega programskega paketa SPSS. Rezultati: 64 % uporabnikov je bilo moških, povprečna starost je bila 54,3 leta. 6 % uporabnikov je imelo manj kot 30 let. Večina uporabnikov (98 %) je bila sprejeta neprostovoljno in jim je bila odvzeta poslovna sposobnost (67 %). Največji delež uporabnikov je bil sprejet po sprejemu v psihiatrično bolnišnico (44 %), sprejemu na odprti oddelek istega zavoda (34 %) in življenju v skupnosti (10 %). Povprečna dolžina bivanja na varovanem oddelku je bila 64,01 meseca, kar 14 % uporabnikov pa je bilo nameščenih več kot 121 mesecev. Med namestitvijo na varovanem oddelku je bilo le 14 % uporabnikov sprejetih v psihiatrično bolnišnico. Z varovanih oddelkov je bilo odpuščenih 17 % uporabnikov. Do 81 % odpustov je prišlo po, do 19 % pa pred iztekom sklepa sodišča. Najpogostejša lokacija odpusta je bila odprta enota iste ustanove (79 %). Rezultati se razlikujejo od zavoda do zavoda, statistično pomembne razlike pa so se pokazale v dolžini namestitve. V primerjavi s posebnimi socialnovarstvenimi zavodi je na varovanih oddelkih več moških, večji delež uporabnikov je postavljen pod skrbništvom, imajo nekoliko nižjo povprečno starost, več jih je nameščenih neposredno iz psihiatrične bolnišnice in redkeje so odpuščeni v skupnost. Zaključki: Visoka stopnja sprejemov brez privolitve, dolgotrajno in kontinuirano nameščanje ali sporadični prehodi v skupnostne oblike podpore lahko vzbujajo skrb z vidika javnega zdravja in človekovih pravic. Zato bo treba posebno pozornost nameniti premiku iz širjenja institucionalnih kapacitet k vzpostavitvi novih praks odpustov z varovanih oddelkov in krepitvi skupnostnih oblik podpore.
Keywords: coercion; duševno zdravje; institucionalizacija; institutionalisation; intellectual disability; involuntary admission; mental health; osebe z intelektualnimi ovirami; pravice; prisila; rights; socialnovarstveni zavodi; varovani oddelki