Vrednotenje izida rehabilitacije bolnikov po možganski kapi z razširjenim indeksom po Barthelovi - Ferjančič, Marjeta (Rehabilitacija (Ljubljana), 2011)
Izhodišča: Možganska kap je glavni vzrok za dolgotrajne funkcijske omejitve bolnikov. Namen raziskave je bil ugotoviti, kakšen je napredek bolnikov po možganski kapi pri izvajanju osnovnih dnevnih aktivnosti po rehabilitaciji v zdravilišču Laško. Zanimalo nas je tudi, ali lahko iz ocen na kognitivnem delu razširjenega indeksa po Barthelovi (RBI) ob sprejemu sklepamo o uspšnosti funkcijskega okrevanja bolnikov in ali je napredovanje bolnikov na področju kontinence povezano z njihovo starostjo, tipom kapi, trajanjem in učinkovitostjo rehabilitacije. Metode: Ob sprejemu v zdravilišče in ob odpustu smo ocenili 40 bolnikov po možganski kapi, ki so jih napotili na rehabilitacijsko obravnavo v zdravilišče Laško neposredno iz bolnišnic. V raziskavo nismo vključili bolnikov, ki so smo jih ponovno sprejeli na obnovitveno rehabilitacijo. Zbrali smo podatke o starosti bolnikov, spolu, tipu kapi (ishemična ali hemoragična), strani prizadetosti, času od nastanka kapi do začetka rehabilitacije in o trajanju rehabilitacije (2 ali 3 tedne). Za oceno funkcijskih sposobnosti bolnikov ob sprejemu in odpustu smo uporabili lestvico RBI, na kateri je največje možno število točk 64. Rezultati: Mediana starosti bolnikov je bila 76 let. Ishemično možgansko kap je imelo 36 bolnikov (90 %), hemoragično pa štirje (10 %). Rehabilitacija je pri dvaintridesetih bolnikih (80 %) trajala tri tedne, pri osmih (20 %) pa dva. Mediana obdobja od nastanka kapi do sprejema bolnika v zdravilišče (čas trajanja bolnišnične obravnave) je bila 23,5 dni. Bolnike smo z lestvico RBI ocenili ob sprejemu na rehabilitacijsko obravnavo in ob odpustu. Povprečje ocen po skupnem RBI na začetku je bilo 31,1, ob odpustu pa 38,4. Ocene na skupnem RBI, telesnem in kognitivnem delu lestvice RBI so se pri bolnikih po rehabilitaciji statistično značilno izboljšale. Povezanosti med izboljšanjem ocen, doseženih na telesnem delu RBI, in starostjo, številom dni od nastanka kapi, časom trajanja rehabilitacije ali tipom kapi nismo ugotovili. Ugotovili smo, da je izboljšanje ocen na telesnem delu lestvice RBI povezano z višjimi ocenami, doseženimi na lestvici RBI na področju spomina in vida na začetku rehabilitacije, ni pa povezano z ocenami na drugih področjih kognitivnega dela lestvice RBI. Ugotovili smo tudi, da je napredek bolnikov na področju kontinence povezan z izboljšanjem ocen, doseženih na celotnem RBI. Zaključki: Pri bolnikih po možganski kapi smo po dva ali tritedenski rehabilitaciji v zdravilišču Laško ugotovili statistično značilno izboljšanje funkcijskega stanja v primerjavi z njihovim stanjem ob prihodu. Bolniki so najbolj napredovali pri opravljanju osnovnih dnevnih aktivnosti, manj pa na kognitivnem področju.
Keywords: možganska kap; rehabilitacija; vocational rehabilitation