Detection and management of depression in Slovene family practice - Car, Josip (Zdravstveno varstvo, 2006)
Namen: Slovenija ima visoko stopnjo umrljivosti zaradi samomorov, pri čemer jedepresija lahko eden vzročnih dejavnikov. Številne raziskave ugotavljajo, dadepresivne bolnike v splošnih ambulantah pogosto spregledamo in jih ne zdravimo ustrezno. Metode: Na naključnem vzorcu slovenskih zdravnikov družinske medicine smo preverili ukrepanje ob depresivnem bolniku in odločitveglede zdravljenja. Preverili smo tudi dejavnike, ki vplivajo na razlike. Uporabili smo vinjeto s primerom bolnice. K sodelovanju v raziskavi smo povabili naključen vzorec 173 zdravnikov splošne medicine izmed 778 zdravnikov, kolikor jih je bilo v bazi Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije. Rezultati: Odgovorilo je 75,4% anketiranih zdravnikov. Več kot 90% slovenskih zdravnikov je prepoznalo duševno motnjo pri simuliranem bolniku. Vendar se je pa le 61% zdravnikov odločilo za pravilno ukrepanje. Slog predpisovanja antidepresivov je bolj podoben ameriškim kot britanskim zdravnikom. Sklepi: Slovenski družinski zdravniki so zelo uspešni pri prepoznavanju duševne motnje, a dosti manj pri izbiri ustreznega zdravljenja, kar daje veliko možnosti za izboljšave v prihodnje.
Keywords: ankete; depresija; družinska medicina; Slovenia; Slovenija; therapy; zdravljenje