Nekateri pomisleki ob uvajanju pogajanj o priznanju krivde v slovenski kazenski postopek - Tratnik Zagorac, Andreja (Zbornik znanstvenih razprav (Pravna fakulteta. 1991), 2011)
Ena od bistvenih novosti, ki jih vnaša v slovenski kazenski postopek predlagana novela ZKP-K, je institut pogajanj o priznanju krivde, s katerim tožilec ponudi obdolžencu nižjo kazen v zameno za priznanje krivde. Kljub očitnim prednostim pogajanj o priznanju krive (obdolženi lahko s priznanjem krivde in hkratno odpovedjo pravici do sojenja računa na nižjo kazen, tožilec ima zagotovljeno obsodilno sodbo, sodišče pa bo razbremenjeno odločanja o številnih kazenskih zadevah, ki jih bosta obdolženec in tožilec rešila sporazumno, in navsezadnje odprava sodnih zaostankov prinaša tudi širšo družbeno korist) pa so pogajanja o priznanju krivde dvorezen meč, ki ima tudi mnogo pomanjkljivosti. V prispevku avtorica predstavi samo nekatere pravne, psihološke in sociološke pomisleke, ki govorijo proti uvajanju pogajanj o priznanju krivde, in pride do sklepa, da brez spremembe filozofske podstati kazenskega postopka (od izrazito državocentričnega pristopa k preganjanju kaznivih dejanj k večji naklonjenosti dojemanju kazenskega postopka kot načina konsenzualnega reševanja spora) ter brez utemeljene vsebinske zavrnitve teh pomislekov obstaja resen dvom, ali so pogajanja sploh primeren način reševanja kazenskih zadev.
Keywords: criminal law; kazensko pravo; plea bargaining; right to fair trial; kazenski postopek; right to public trial; kazniva dejanja; separation of prosecution and adjudication; storilci; krivda; coercion; legitimacy of plea bargaining; priznanje; sodišča; guilty plea; pogajanja; sentence reduction; priznanje krivde; speeding up criminal procedure; pogajanja o priznanju krivde; abolition of criminal procedure; pravica do poštenega sojenja; pravica do javnega sojenja; ločenost funkcije pregona in sojenja; prisila; legitimnost pogajanj o priznanju krivde; znižanje kazni; skrajšanje kazenskega postopka; odprava kazenskega postopka