Čustva v judovsko-krščanski tradiciji in preseganje dualističnih kartezijanskih binarizmov - pogled krščanske feministične teologije - Furlan-Štante, Nadja (Bogoslovni vestnik, 2025)
Prispevek s pomočjo metodologije krščanske feministične hermenevtike analizira v prvi vrsti fenomen in vpliv kartezijanskih binarizmov na razumevanje in vrednotenje čustev, čustvenosti in žensk v metanarativih zahodne kulture in judovsko-krščanske tradicije. Kartezijanski dualizem pomeni odnos ločitve in nadvlade, ki je vpisan in naturaliziran v kulturo ter zaznamovan z radikalno izključitvijo, distanco in opozicijo med področji, ki so sistematično določena kot nižja in višja, manjvredna in večvredna, (nad)vladana in vladajoča: ženska/moški, čustveno/racionalno, materialno/duhovno, telesnost/um itd. Prispevek nadalje utemeljuje hipotezo, da v Svetem pismu ne najdemo uniformirane dihotomije moški – racionalnost : ženske – čustvenost oziroma da hipoteza o enotni dihotomiji med moško racionalnostjo in žensko čustvenostjo ne predstavlja natančno kompleksnosti svetopisemskih pripovedi (to je podkrepljeno s primeri). V Stari zavezi je predstavljenih več žensk, ki v prizadevanju za pravičnost in dobrobit drugih utelešajo racionalnost in delovanje – kot npr. Debora (Sod 4–5) v vlogi vojaške voditeljice in posrednice med sprtimi rodovi; to kaže na strateško razmišljanje in čustveno inteligenco. Podobno Rutina odločitev, da zapusti svojo družino in se pridruži Naominemu rodu (Rut 1,14-18), izpostavlja njeno iznajdljivost in predanost novi družini. Ženske, kot so Jobova žena (Job 19,17), faraonova hči (2 Mz 2,4-7), kažejo v svojih delovanjih in odločitvah praktično modrost, racionalno in čustveno inteligenco. V nasprotju s splošnim prepričanjem, da se moški liki ne izražajo čustveno, nam Stara zaveza predstavlja več moških likov, ki kažejo različna čustva. David (Ps 13,2) je na primer znan po tem, da v psalmih izliva svoja čustva, izraža žalost, jezo in hrepenenje. Sveto pismo torej poudarja prepletanje čustev, razuma in dejanj: togo dihotomijo moški/ženska postavlja pod vprašaj. Pripovedi namreč poudarjajo pomen empatije, sočutja in razumevanja v človeških odnosih ter dokazujejo, da so tovrstne lastnosti za človeško izkušnjo temeljne – in ne izključujejo enega ali drugega spola.
Keywords: Cartesian binarisms; Christian feminist theology; čustva; emotions; feminist biblical hermeneutics; feministična biblična hermenevtika; gender stereotypes; kartezijanski binarizmi; krščanska feministična teologija; razum; reason; spolni stereotipi; Sveto pismo; the Bible