To what extent do resilience antecedents differ between public administrations and private enterprises? - Baschung, Lukas (Central European Public Administration Review, 2026)
Namen: zaradi razlik v poslanstvu, ciljih, upravljanju, virih in poklicni etiki krizni dogodki, kot je pandemija covida-19, različno vplivajo na javne in zasebne organizacije. Zato se lahko razlikujejo tudi dejavniki, ki podpirajo njihovo odpornost. Članek na podlagi sistematičnega pregleda literature s področja javne uprave in menedžmenta podaja celovito analizo dejavnikov odpornosti v javnih upravah ter jih primerja z dejavniki odpornosti v zasebnih podjetjih. Tako preučuje, koliko se dejavniki odpornosti razlikujejo med tema dvema vrstama organizacij. Ugotovitve naj bi pomenile trdno podlago za nadaljnji razvoj odpornosti javnih uprav in z njo povezanih raziskav. Zasnova/metodologija/pristop: literatura, vključena v ta sistematični pregled, je bila izbrana na podlagi iskanja v bazah Web of Science (WoS), Google Scholar ter v petdesetih najvišje uvrščenih revijah s področja javnega menedžmenta in menedžmenta, izbranih predvsem glede na njihovo uvrstitev v Scopusu. Iskanje se je posebej osredotočilo na javne uprave, ozko opredeljene kot entitete s politično avtoriteto na svojem področju delovanja, pri čemer so bile zaradi izogibanja nepotrebni kompleksnosti izključene avtonomne javne organizacije, kot so bolnišnice. Študije, vključene v pregled, so morale odpornost obravnavati tudi v smislu zmožnosti “Absorb-Overcome-Recover” ob zunanjih ali notranjih pretresih. Zbiranje podatkov je potekalo po smernicah PRISMA, kar je pripomoglo k zmanjšanju pristranskosti in zagotovilo, da so bile za poglobljeno analizo izbrane le najrelevantnejše študije. Ugotovitve: poleg številnih skupnih dejavnikov odpornosti na organizacijski, timski in individualni ravni, večinoma povezanih s finančnimi, materialnimi in človeškimi viri, pregled razkriva tudi ključne elemente, značilne za javne uprave, kot so pravne in birokratske omejitve. Avtorji trdijo, da je glede na prevladujočo paradigmo javnega menedžmenta razvoj tega dejavnika lahko zahteven. Poleg tega se zdi sposobnost mobiliziranja mreže partnerjev za reševanje vprašanj, povezanih s krizami, posebej pomembna za javne organizacije. V primeru javnih uprav sodelovanje z drugimi javnimi in zasebnimi akterji namreč ni bistveno le za lastno preživetje in neprekinjeno organizacijsko delovanje, temveč zaradi njihovega družbenega poslanstva tudi za vodenje odziva na krizo. Akademski prispevek k področju: na podlagi obstoječe znanstvene literature članek pojasnjuje, koliko se dejavniki odpornosti razlikujejo med javnimi upravami in zasebnimi podjetji. Čeprav so splošne razlike med javnim in zasebnim sektorjem dobro poznane, taka primerjava dejavnikov odpornosti doslej še ni bila opravljena. Članek tako ustvarja trdno podlago za nadaljnje empirične raziskave številnih ugotovljenih raziskovalnih vrzeli. Izvirnost/pomen/vrednost: obstaja več dejavnikov, na katerih morajo organizacije delati, če želijo izboljšati svojo odpornost, ne glede na pravno obliko. Vendar članek opredeljuje tudi tiste dejavnike odpornosti, ki so posebej pomembni za javne uprave in zato zahtevajo posebno pozornost javnih menedžerjev.
Keywords: birokracija; dejavniki; javne organizacije; javno; odpornost; odprti podatki javnega sektorja; resilience; soustvarjanje; spodbujevalni dejavniki; zasebno