The clustering of lifestyle risk factors in the Serbian adult population and association with self-rated health - Dragnić, Nataša (Zdravstveno varstvo, 2025)
Uvod Naš cilj je bil identificirati skupine dejavnikov tveganja življenjskega sloga med odraslimi Srbi in oceniti povezave s sociodemografskimi značilnostmi in samooceno zdravja. Metode Vzorec je vključeval 7885 odraslih, starih 18 let in več, iz »Nacionalne zdravstvene raziskave Srbije 2019«, ki so posredovali informacije o vseh štirih dejavnikih tveganja življenjskega sloga (kajenje, telesna nedejavnost, nezdrava prehrana in tvegano pitje alkohola). Dvostopenjska analiza grozdov je bila uporabljena za identifikacijo različnih grozdov življenjskega sloga, povezanih z zdravjem. Za oceno povezanosti dobljenih grozdov s sociodemografskimi značilnostmi in samooceno zdravja smo uporabili logistične regresijske modele. Rezultati Identificiranih je bilo pet različnih skupin dejavnikov tveganja za življenjski slog: zdrav življenjski slog (1. skupina), nizek vnos sadja in zelenjave (2. skupina), telesna nedejavnost (3. skupina), kajenje in drugi dejavniki tveganja (4. skupina), tvegano pitje alkohola in drugi dejavniki tveganja (5. skupina). Multirizične skupine (cluster 4, cluster 5) izkazujejo specifične sociodemografske značilnosti (moški, mlajši, živijo sami, nižje izobraženi). Odrasli v skupinah nezdravega življenjskega sloga so pogosteje poročali o slabi samooceni zdravja kot odrasli v skupini zdravega življenjskega sloga. Zaključki Posamezniki, ki so bili moški, mlajši, živijo sami, manj izobraženi in tisti s slabim zdravstvenim stanjem po lastni oceni, so bili bolj verjetno vključeni v skupine dejavnikov tveganja življenjskega sloga in predstavljajo visoko prednostne skupine prebivalstva za več intervencij za spremembo zdravstvenega vedenja.
Keywords: clustering; dejavniki tveganja; grozdenje; lifestyle; risk factors; samoocena zdravja; self-rated health; Serbia; Srbija; življenjski slog