URN_NBN_SI_DOC-TUV8X38Z
KOKOLJ MIROSLAV: PREK MURJE IN PREKMURCI V SLO VENSKEM PERIODIČNEM TI SKU. Bibliografski pregled od 1846 do 1945. Izdala »Obmurska založ ba < v Murski Soboti 1957. VI 4 + 156 + (XIIi) str. 4°. Zanimiv predmet in obsežna snov nove bibliografije obeta mnogo in st rokovna presoja naj pokaže, če je izpolnila naše upanje, ali pa nas je razočarala. V predgovoru nam nudi avtor na štirih straneh pregled naraščajoče ga zanimanja slovenske javnosti za Prekmurje in Prekmurce. Vodi nas od prvega glasu o Prekmurcih v Blehveisovih Novicah 1846, ko so navedle v svojem seznamu naroč nikov tudi Jožefa Košiča, župnika v Zgorujem Seniku, pa do konca obdobja prve Jugoslavije, ko Prek murci niso več le pasivni naročni ki Novic, ampak že dopisniki, ki pišejo o vprašanjih svoje najožje domovine, izražajo sodbe o tedanji družbeni stvarnosti, politiki, gospo darstvu, znanosti iin kullturi, a lepo slovna dela Prekmurcev so postala predmet vseslovenske pozornosti«. Pod črto nas avtor opozori, da ča sopisja, ki je izhajalo v Prekmurju samem, ni bibliografsko obdelal in zato tudi ni obseženo v tem sezna mu. Končno nais seznani še s ciljem, ki ga je pri svojem dolu zasledoval, in pravi: »Namen naše bibliogra fije je nuditi pregled in razpro stranjenost stikov med Slovenci z obeh strani Mure. kolikor se kažejo v slovenskem periodičnem tisku.« Bibliografska analiza je žal po kazala, da novi priročnik v vsa kem oziru in popolnoma razočara. Ker je preveč pomanjkljivosti, se naslednja presoja omejuje samo na nekatere od tistih elementov, ki omogočajo hitro orientacijo, kakrš no pričakujemo od dobre biblio grafije. Presojo o točnosti podatkov prepuščam za sedaj še tistim, ki bodo v njej iskali rešitve svojih problemov. Avtor svojega cilja ni dosegel, iker je izčrpal samo časopisje to stran Mure. a izločil prekmursko. Ta postopek žali Prekmurce, ker omalovažuje njih časnikarsko de javnost in zavaja celo na misel, kakor da prekmurska periodika niso slovenska in da se Prekmurci niso zanimali za življenje drugih Slovencev. Prikrajšal je bibliogra fijo za mnogo kvalitetnih prispev kov in sploh za vse podatke, kaj so za Muro pisali o sebi in o nas. Tako je la bibliografija le enostran ska slika v predgovoru omenjenih medsebojnih stikov. Ce bi se bil avtor odločil za kritični izbor gra diva, bi delo zaradi pritegnitve prekmurske publicistike nikakor prekomerno ne naraslo. Zaradi po polnosti svojega dela bi se avtor ne smel odtegniti težavam, prod kaitere bi ga bilo postavilo prek mursko narečje in prekmurska grafika. Iz popisov osnovnih bibliograf skih enot sklepam, da avtor ne pozna bibliografskih pravil. Opo zarjam samo na nekatere od naj bolj kričečih in pogostih pogrešk: Ogromnenu številu bibliografskih enot je dal za značnico kar časni karsko rubriko, ki je z bibliograf skega stališča docela nevažna, in čeprav ima prispevek svoj samo stojni in izraziti naslov, n. pr.: Iz Prekmurja: Živinoreja v stiski. (Domovina 4. I. 1939.); Zadružne pesti: Občni zbor Gostilničarske zadruge v Dolnji Lendavi. (Gostil ničarski list 20. IV. 1926.); liuy.no : Gasilska služba v Prdkmurju. (Sa- ')4
RkJQdWJsaXNoZXIy