Ali zapostavljeno podeželje Mestne občine Koper prevzema odgovornost za svoj lastni razvoj? - Barbič, Ana (Teorija in praksa, 2010)
Članek se navezuje na drugo in tretje poglavje Mlinarjeve knjige Življenjsko okolje v globalni informacijski dobi. Prva knjiga. Prostorsko-časovna organizacija bivanja na primeru razvojnega projekta Šmarje - Vrata v osrčje Slovenske Istre. Izkušnje projekta potrjujejo prispevek sodobnih informacijsko-komunikacijskih tehnologij kot tudi osebnih stikov (dnevne delovne migracije, prostočasne dejavnosti meščanov na bližnjem podeželju) k ozaveščanju prebivalcev podeželja o lastni odgovornosti za razvoj lokalne skupnosti. Izkušnje v izvajanju projekta so tudi pritrdile Mlinarjevi tezi o nujnosti večnivojskega povezovanja in partnerskega reševanja zadev. Samo deloma pa je bila potrjena Mlinarjeva teza o preusmeritvi k vsakdanjemu urbanizmu, ki brez sodelovanja strokovnjakov in brez določenih strokovnih znanj vseh udeležencev ne more zagotoviti optimalnih prostorskih ureditev širše podeželske skupnosti. Interdisciplinarni pristop in medsektorsko usklajevanje sta osnovi trajnostnega/vzdržnega razvoja tako na lokalni, pokrajinski in državni ravni.
Keywords: Globalisation; Globalizacija; globalization; Podeželje; rural area; Countryside; Sustainable development; Trajnostni razvoj; Participacija; Participation; človekovo okolje; Slovenian Istria; Slovenska Istra