Informacijsko opismenjevanje v specialnih knjižnicah - Tarfila, Uršula (Knjižnica, 2011)
Namen: Študija je ugotavljala, ali se je stanje na področju informacijskega opismenjevanja uporabnikov slovenskih specialnih knjižnic v primerjavi z letom 2002 izboljšalo in na katerih področjih. Metodologija/pristop: Izvedli smo spletno anketo med specialnimi knjižničarji, rezultate pa primerjali s podobno študijo iz leta 2002. Rezultati: Primerjava rezultatov ni pokazala bistvenih razlik. Anketirani knjižničarji iz leta 2010 se zavedajo pomena informacijskega opismenjevanja, vendar izvedbo največkrat ovirajo preobremenjenost in pomanjkanje časa, pomanjkanje finančnih sredstev in strokovna neusposobljenost. Ugotovili smo, da so v primerjavi z letom 2002 v raziskavi zajete specialne knjižnice v letu 2010 več sodelovale z drugimi oddelki matične ustanove. Omejitve raziskave: Primerjani študiji nista imeli enako velikega vzorca, nekatere rezultate, da bi jih lahko bolje razumeli, bi bilo potrebno raziskati z drugimi raziskovalnimi metodami. Izvirnost/uporabnost raziskave: S študijo smo želeli spodbuditi razvoj informacijskega opismenjevanja v specialnih knjižnicah, kajti informacijska pismenost je ključna veščina aktivne generacije zaposlenih in pogoj inovativnosti ter konkurenčnosti matične ustanove.
Keywords: specialne knjižnice; informacijska pismenost; delovno okolje; primerjalna analiza; Slovenia; Slovenija