Fašizem in katolicizem. Da je italijanski fašizem nacionalistična organizacija s poganskimi načeli, dokazuje ne samo nijiegov uničeivalni boj zoper Slovence in Hrvate v Italiji, marveč tu-di zoper italjanska katoliška društva. Glavni trn v peti fašizma so katoliška mladinska društva. Fašisti so zadnji čas vprav z4iyja,li zoper katoliške mladeniče, oscmito dijake. Žrtev njihovih surovih napadov so po&.ali tudi številni duhovniki. Svoje razdejalno delo so vršili fašisti po prostorih katoliških društev. Kljub pog>odbi med Vatikanom in italijansko državo so razdivjani fašisti po ulicah rimskega mesta klicali: »Smrt papežu!« ter sežgali njegovo podobo. V Benetkah so s stojnice, kjer so se delile srečke za proslavo sv. Antona Padovanskega, trgali Antonov grb ter pri tem v zasmeh prepevali krščansko pesem »Povsod Boga!« Tako dokazujetjio italijanski fašisti, da je vzgoja, ki jo vršijo na svojih članih, tpovse poganska. Papež Pij XI. je imel popolnoma prav, ko je fašistično vzgojo ponovno obsodil kot pogansko. Da ima italijanski fašizem očiten namen, v&o italjansko n_ladii_o vzgojiti na ta način, dokazuje dejstvo, da jje italijanska vlada razpustila vsa katoliška mladinska društva. Tako je italijanski fašizem, ki se je nekaj časa potuhnil, stopil v odprt boj zoper katoliško Cepkev. Ob tcj skali pa si bode razbil svojo glavo! Spanskl katoličani se sami branljo. Izgredi socialistično-komunistične dru- hali proti cerkvam in samostanom po španskih mestili so španskim katoli^ čanom dokazali, da sedanja republi-J kanska vlada ne daje dosti varstvaveriinCerkvi, cerkvenim osebam in napravam. Zato so si znani pregovor ta-' ko-le prikrojili: »Pomagajmo si sami, potcm nam bo nieada tudi vlada pomagala.« To samoipomofi izvajajo španski 1-atoličani po manjših mestih in v po,cl^zelju. Ko se je v Bilbau raznesel gld.s, da se pripravlja riapad na samo-' stan »Šrca Ježu^ovega«, je nmožica ob-i dala samostan ter ga tajv(> dolgo bra-' nila, dokler ni prišla oborozena §J^av Katoličani tako dolgo niso popustnv dokler &e niso redovniki, ki so med tem iskali zavetja po zasebnih hišah, mogli mirno vrniti v svoj samostan. Slično se je zgodilo s kapucinskim sa* mostanom v Goruni. Ko je nek zlikovec napadel redovnico iz Marijinega samostana, ga je množica za kazen tako pretepla, da ga je policija komaj še živega rešila. Iz Granade, kjer je druhal pred nekaj časom divjaško nastopila, je razdivjana tolpa korakala proti Maraceni,' da bi taniikaj uprizorila slična divjaštva. Pa jih je katoliško ljud&tvo tako sprejelo, da so komunistični divjaki jadrno zbežali nazaj proti Granadi. Vj Cordovi je vojiaški guverner odredil, da se morano vse zasebne šole, ki &o v. rokah redovnikov, takoj zopet odpreti,1 kar je ljudstvo sprejelo z velikim navdušenjem. V mesitu Hernani so katoliško misleči mešcani napi-avili prave barikade, dia &o se obranili divjaških' požigalcev in razbijačev. V mestu Urbieti je vse prebivalstvo šlo pred samostane in cerkve, da jih je branilo. .%.Vi Valenciji so žene in mladeaike rešile zavetišče za škrofulozne bolnike, ki ga? vodijo redovnice. V Malagi so divjakij hoteli zažgati zavetišče sv. Mihaela za otroke, pa jih je prebivalstvo s pomoč-' jo oborožene sile pregnalo. V. Madridu je skupina delavk preprečila, da nisd brezbožni komunisti in podobni svobo-' domisleci sežgali cerkev sv. Martiiia.' V Madridu je odposlanstvo katoliških žen izročiLo predsedniku vlade Zamori spomenico, podpisano od 35.000 žena, v kateri zahtevajo, da mora dati vlada vsa potrebna jamstva za svobodo vere in njenega izvrševanja in za varnost katoliških redovnikov. Ta.ko so špan< ski kato