Vpliv odprtega dostopa na citiranost znanstvenih objav v gradbeništvu - Koler-Povh, Teja (visokošolska dela, 2014)
V disertaciji smo proučevali vpliv odprtega dostopa na citiranost znanstvenih člankov na področju gradbeništva. Izvedli smo bibliometrijsko analizo člankov in citatov, rezultate smo preverjali s programom za statistiko Mathematica.V prvem delu raziskave smo proučili vpliv odprtega dostopa na število citatov. Na vzorcu znanstvenih objav raziskovalcev in učiteljev Univerze v Ljubljani, Fakultete za gradbeništvo in geodezijo (UL FGG) v obdobju 2003-2008 smo ugotovili, da raziskovalci UL FGG objavljajo v mednarodnih revijah zgornjih dveh kvartilov, kamor so uvrščene revije z visokimi vrednostmi dejavnika vpliva znotraj posamezne vsebinske skupine seznama mednarodnih revij Journal Citation Report. 19 % objav UL FGG je odprtodostopnih. Vzorec raziskave smo razširili na 2.242 člankov iz 18 mednarodnih revij s področij gradbeništva, razvrščenih v dve skupini, odprtodostopne (OA = 469) in odprto nedostopne članke (NOA = 1.773 člankov). Ugotovili smo, da je odprti dostop eden od mnogih dejavnikov, ki vplivajo na število citatov. Njegov vpliv lahko potrdimo pri člankih, objavljenih v revijah 1. kvartila. Ob njem na število citatov vplivajo tudi število avtorjev, predvsem pri člankih NOA in število različic, preko katerih je članek brezplačno in brez omejitev, izvirajočih iz določil avtorskega prava, v elektronski obliki na voljo uporabnikom preko splošno uporabnega sistema Google Scholar. Proučevali smo tudi časovni odmev, to je obdobje od objave članka v elektronski obliki do njegovega prvega citata v elektronski obliki, merjeno v mesecih, in ugotovili, da so oboji svoje prve citate dosegli že v prvem letu po objavi, vendar so jih članki OA dosegli več. Oboji so svoje največje število citatov dosegli že 3. ali 4. leto po objavi. Najkrajši čas, potreben za prvi citat, je pri člankih OA 5 mesecev, pri člankih NOA pa 13 mesecev. Raziskava na majhnem vzorcu 50 člankov OA razkriva, da arhiviranje člankov v institucionalnih repozitorijih skrajša čas do prvega citata. Skladno z ugotovitvami je bil na UL FGG v letu 2011 zgrajen digitalni repozitorij, v katerem je konec 2013 arhiviranih 2.032 enot, med njimi je 200 znanstvenih člankov.
Keywords: Gradbeništvo; scientific communication; open access; Znanstvene objave; Bibliometrija; citation; number of citations; Disertacije; time echo; znanstvena komunikacija; odprti dostop; civil engineering; digital repository; citiranost; število citatov; časovni odmev; digitalni repozitorij; bibliometrijska analiza; bibliometric analysis