URN_NBN_SI_DOC-M2QZ1GCG
Z u p i f t h i O IZVAJANJU ZAKONA O KNJIŽNICAH Preteklo je pol leta, odkair je za čel veljati sllovenski zakon o 'knjiž nicah (Ur. 1, LRS, št, 26/61). Čeprav v lem obdobju iz objektivnih vzro kov še ni bilo mogoče v celoti za- dotsititi 41. členu zakona, ki pravi, da m orajo »vse obstoječe knjižni ce prilagoditi svojo organizacijo in delo določbam toga zakona v še stih mesecili od dneva, ko začne veljati ta zakon« (rok jo pote kel 20. aprila t. 14), je vendar že mogoče oceniti opravljeno delo in vlogo, ki jo bo odigral zakon pri utrjevanju knjižničarske mireže v naši republiki in pri razvoju knjiž ničarstva. Zakon o knjižnicah sicer ne po meni (kake iposebne prelomnice za delo na področju knjižničarstva — saj je uzakonil stanje v knjižničar stvu, kakršno je bilo po sedem najstletnem povojnem intenzivnem delovanju na tom področju ter na kazal perspektivo v smislu dolgo letnih knjižničarskih tradicij in v skladu z našim družbenim razvo jem — gotovo pa lahko trdimo, da je pomemben mejnik, od katerega dalije bo predvsem vsa naša jav nost z drugimi kriteriji ocenjevala in vrednotila delo na področju knji žn ičairstva. Izkušnje v teh šestih mesecih so pokazale, da je poglavitna od lika našega zakona o knjižnicah v prim erjavi z zakoni v drugih re publikah ta, da zaijcni a samostoj ne (56) in nesamostojne knjižnico vseh vrst (2119) v enotno knjižnič no m režo, jih povezuje mod seboj in smisdlmo enako obravnava. D ruga velika odlika zakona, ki ie tudi očitna, je, da odpravlja kampanjsko delo, ki je bilo često vzrok neenakomernemu in ne do- volij .solidnemu razvoju naših knjiž nic, in da utrjuje stalno skrb in sistematično delo za njihovo rast v okviril občine. Jamstvo za tak šen raizvoj je organiziranje občin skih m atičnih knjižnic, katerih vlo ga se bo gotovo krepila z vsakim letom. Kot tretje, a goitovo najpozitiv- nejše dejstvo pa je treba podčrta ti, da je zakon odkril problem ati ko, ki je bila ožjemu kulturnem u in prosvetnemu krogu ljudi sicer znana, tudi širšemu krogu ljudi. Po izdaji zakona je nastala po vsej Sloveniji živahna razprava o knjiž nicah, v kateri so sodelovali in še sodelujejo mnogi posamezniki, knjižnice, družbene in strokovne organizacije, oirgani družbenega upravljanja, upravni organi poli- ticno-teritonalnih enot iitd. Takoj po izdaji zakona je repu bliški sekretariat za kulturo, pro sveto in znanost skupno z Narodno in univerzitetno knjižnico v Ljub ljani sklical republiško knjižničar sko inštruktorsko skupino, ki je razpravljala o liku matične knjiž nice in o njenih nalogah. Na pod lagi te razprave je sekretariat po- silal okrajnim dm občinskim ljud skim odborom pismo, v katerem jim je dail priporočila za pravilen izbor dm imenovanje matičnih knjižnic. Da ne bi prišlo pri izdajanju ustanovitvenih aktov oziroma pri presoji o možnosti in smotrno sti ustanovitve knjižnic do preveč različnih kriterijev, je sekretariat v posebnem pismu sporočil okraj nim in občinskim ljudskim odbo rom nekaj osnovnih pojasnil o po gojili, ki naj bi jih knjižnica po možnosti izpolnjevala, preden bi
RkJQdWJsaXNoZXIy