URN_NBN_SI_DOC-M13RYEWS
Anglo-American cataloging rules. Prepared by The American Library Association, The Library of Congress, The Library Association and The Ca nadian Library Association. N orth American text. Chicago, American Li brary Association 1967. X X II + 400 str. 4°. To so katalogizacijska pravila, ki so sedaj v veljavi v am eriških in an gleških znanstvenih knjižnicah in so rezultat več kot tridesetletnega kata logizacijskega dela. 2e leta 1930 se je sestal kom ite za sestavo druge izdaje pravil, ker izdaja iz leta 1908 ni za doščala več. Po prelim inirani izdaji v letu 1941, ki so jo zelo kritizirali zaradi njene kom pliciranosti, so izšla nova pravila zopet v letu 1949. V n a slednjih letih so tudi ta pravila še izpopolnjevali. Važno vlogo so p ri tem im eli m ednarodni sestanki, predvsem konferenca v Parizu leta 1961. Pravila obsegajo tri dele in dodatke. Prvi del nosi naslov E ntry and Heading — Vpis in značnica. Po raz lagi, kaj je glavni in kaj stranski vpis, je še posebej govor o vpisih pravnih in religioznih publikacij. Slede tri obsežna poglavja, ki podrobno razla gajo značnice za osebe (headings for persons), za korporativna telesa (h. for corporate bodies) in enotne na slove (uniform titles). Značnice za osebe so obdelane v skladu z m edna rodnim i pravili, kot jih poznamo že iz naše nove izdaje Abecednega im en skega kataloga, še posebno natančno so obdelana orientalska im ena, za katera najdem o tudi številne zglede. Značnice za korporativna telesa pred stavljajo enega najtežjih poglavij v knjigi. Prevladale so težnje, da se nam esto oficialnih imen za korpora cije kolikor mogoče uporabljajo k ra j ša konvencionalna imena. (Prim er: Yugoslavia namesto: Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija.) V četrtem poglavju so obdelani enotni naslovi (uniform titles) za dela, ki nastopajo pod raznim i naslovi. (P ri m er: Shakespeare, William: H am let namesto: The tragicall historie of H am let.) Enotni naslov lahko postane tudi značnica pri delih, ki so navede na pod stvarnim naslovom. (Prim er: Nibelungenlied nam esto različnih variant.) V zaključnem poglavju 1. dela se seznanimo še z vodilkami. Drugi del z naslovom Opis (De scription) obravnava katalogizacijski opis od naslova preko im presum a do form alnih oznak. Posebej obravnava posam ezna dela, nato zbirke, inkuna- bule in fotoreprodukcijo. Pod foto- reprodukcijam i so m išljene faksimili- rane izdaje in mikro- in m akrorepro- dukcije. T retji del je v celoti nam enjen ne knjižnem u m aterialu (Non-Book Ma terials), ki zavzema vedno večji obseg v sodobnih knjižnicah. Katalogizacija tega m ateriala se v obravnavi značni ce in opisa naslanja na pravila, ki smo jih spoznali v prvem in drugem delu, zahteva pa zaradi narave m a teriala še svoje posebne dopolnitve. Seznanimo se s katalogizacijo šestih tipov neknjižnega m ateriala. To so rokopisi, zemljevidi z atlanti, filmi, glasbena dela, plošče in slikovni m a terial. 174
RkJQdWJsaXNoZXIy