Policing opinions: elites, science and popular opinion - Beaud, Paul (Javnost (Ljubljana), 1999)
Različna družbenozgodovinska pojmovanja o nastanku javnega mnenja v osemnajstem stoletju, ki so posebej spodbudila Habermasova proučevanja javnosti, dovoljujejo razmislek o dejanskem družbenem referentu javnomnenjskih pojavov. Klasični poudarek na predrevolucionarnem razsvetljenem javnem mnenju in predpostavljeni učinek razsvetljenstva prikrivata antropološke stalnice oblikovanja mnenja kot postopka oblikovanja skupnega iz razlik in partikularnih interesov. Ta "intelocentrični" pristop v analizi reproducira elitistično ideologijo, ki omejuje postopkovno univerzalnost na psevdojavno sfero "pravih" državljanov, čeprav hkrati postavlja sodelovanje vseh državljanov v oblasti za temeljno načelo. Razkritje segregacijske narave tega pristopa vodi v ugotovitev, da pojma javno mnenje ne gre zvajati na njegovo normativno definicijo, ki prevladuje v skupnosti strokovnjakov in politikov, naj gre za kultivirano racionalno razpravljanje ali za socialnopsihološko agregiranje individualnih misli. Pojem javno mnenje zadeva tudi skupno mnenje in popularne oblike konverzacije, ki so značilne za skupnost, temelječo na vzajemnem znanju, ki ga imajo vsakdanji akterji eden o drugem.
Keywords: javnost; javno mnenje; communication; komuniciranje; social psychology; socialna psihologija; zgodovinski pregledi