Ocena sevalne obremenjenosti ljudi pri nas in v svetu - Črnivec, Rajko (Medicinski razgledi, 2000)
Primerjalno je ocenjena letna in življenjska nepoklicna sevalna obremenjenost slovenskega prebivalca za 21 % večja od svetovne, kar pomeni večje tveganje nastanka stohastičnih učinkov V življenjski dobi 70 let tako pri slovenskem kot pri svetovnern prebivalcu obstaja statistično dokazljiva zveza med efektivno dozo in nastankom raka. Ob normalnem obratovanju nuklearke pri nas, kot tistih v svetu, je med obratovalno dobo njihov vpliv na nastanek stohastičnih učinkov pri okolnem prebivalstvu statistično nedokazljiv, ne pa izključen, vendar pa zelo malo verjeten, tako da ne opravičuje predčasnega zapiranja jedrskih elektrarn. Primerjalno sta sevalna obremenjenost in tveganje stohastičnih učinkov pri prebivalcu v okolici Nuklearne elektrarne Krško (NEK) na ravni svetovnega povprečja. Vpliv Rudnika Žirovski vrh (RŽV) v življenski dobi okolnega prebivalstva na nastanek stohastičnih učinkov je statistično nedokazljiv, ni pa izključen. V skladu s še veljavno zakonodajo o varstvu pred sevanji bvše SFRJ je nujno sprotno spremljanje in vpisovanje prejetih doz sevanja od medicinskih virov v posebni pregledni kartonček (knjižica ali dodatek k zdravstveni knjižici). Pri poklicno izpostavljenih delavcih bi se posebej v kartonček vpisovale poklicno in nepoklicno prejete doze ionizirnega sevanja (IS). Dosedanjo individualno dozimetrijo bo treba izpopolniti tako, da bodo resnično možni izračuni efektivnh doz IS: V RS je treba vzpostaviti računalniško podprt republiški pregled virov IS ter poklicnoin nepoklicno umetno obsevanih ljudi za individualno in epidemiološko spremljanje njihove zdravstvene ogroženost.
Keywords: Radiation monitoring; sevanje; Environmental exposure; radiacija; Radiation, ionizing; škodljivost; učinki; Occupational exposure; Radiation effects; Slovenia; Slovenija; Radiation dosage; Nuclear reactors