URN_NBN_SI_DOC-FQAORYFB
IZ K O RO ŠK E O SRED N JE K N JIŽ N IC E NA RAVNAH Miroslav Osojnik S tatistik e nam po svoje izpričujejo ra st in n ap red ek m atičnih in d ru g ih splošnoizobraževalnih knjižnic v S loveniji in po tem , hote ali nehote, tu d i v rednotim o uspeh knjižnične dejavnosti v naši re publiki. O ta k ih veselih ali m anj veselih spoznanjih nam v svojih an alizah skrbno poroča rep u b lišk a m atična služba, zanim ivo p a bi bilo videti, kaj so m atičn e (in druge) knjižnice storile, da bi po svojih n ajb o ljših m očeh p ro p a g ira le svojo dejavnost, širile bralno k u ltu ro v vseh sred in ah p re b iv a lstv a in se vklju čev ale v širši k u l tu rn i u trip svojega področja. K oroška o sred n ja knjižnica — Š tu d ijsk a knjižnica — R avne n a K oroškem se je v le tu 1979 vklju čila v ta k a p riz ad ev a n ja tu d i s tem i izvirnim i načini in je m orda v re d no, da jih p redstav im o širši slovenski javnosti. Knjižnična dejavnost ob Vorančevih dnevih 1979 V orančevi dnevi so k u ltu rn i dogodek, ki za K orošce skoraj ne p o treb u je več k o m en tarja, pa tu d i slovenska ja v n o st jih je že spo znala iz dnevnega časopisja. K oroška o sred n ja knjižnica pa se je tak o vklju čila v slavje koroške dežele: — 8. fe b ru a rja sm o v velik em salonu m atične knjižnice ra z g rn ili izbor najb o ljše slovenske lirik e »Sto let poetov naših dolg (od Prešerna do Zupančiča in do novega roja)«. R azstavo, ki je bila o d p rta vse dni do 17. fe b ru a rja , si je ogledalo skoraj 2500 občanov. — 16. fe b ru a rja 1979 je ob tej razstav i izbrane pesniške tv o r nosti u n iv e rzite tn i profesor dr. B oris P a te rn u p red stav il »Poglavje iz m oderne slovenske lirike«; nazorno in izredno zanim ivo je orisal pesniški sv et S vetlan e M akarovičeve in Tom aža Šalam una. K njiž nični prostori so bili p retesn i za vse, ki so želeli p rislu h n iti p re d a vanju. D rug ob drugem so bili dijaki, učitelji, delavci. P re d a v a n je
RkJQdWJsaXNoZXIy