Leto IV., šlev. 31.
V Celju, četrtek due 16. marca 1922.
PoJtniUB pitta» \ iitntn.
¦H^^K^J^^B ^^h ^^^ft ^^^A ^^B< J^^WA ^Hh ^B^A ^^V ^^H BH^wffti'iiär flUBBr^™^
^H^B '¦ ¦''¦/•' '¦ ¦••jM fl^^B ^^^H ¦P"^s'¦..... \ ^^^B ^^^H fl^^P ^^^H '^^^H ^^^^^^^^^^^Hk ^H^B&_. ¦ --ä
^H^^SK čjr "''¦' .'¦ - ,3h ^¦¦^¦^K ^¦^¦¦RV........."" l^^^^^l^k ¦^¦^¦^1 ^k^ft^ft^s ^¦^¦^¦b I^H^ftW B^ft^ft^B ¦H^^Dbh ^^^^^^HE&^i^ ***
¦¦¦ \h, .jR ^^^^H |P^^^^ . . w\\'~\\V?ovi preteklosti. Neprijetno ine tudi vee-
krat dirne, ako eitam, da je v podpor-
nem drnštvu za celo univerzo v Zagre-
bu zmaKala ta ali oiia politična stranka.
Po mojili inislih )e to naravnost nesreCa
za pravi cüj takega društva. /a dijastvo
in za stranko. Primer praskesra dijustva
kaže. da je samo prišlo do podobnesa
preprieanja, in rreba La je tudi ¦. v^n
podpirati!
Podpore pa je treba zn sedaj in za
prihodnjost. Ljubljaii.ski iondi so obliu-
¦bili podpore »po svoü moeiv:, ali zdrav-
stveni odsek jo more dati samo za ma-
rec, za Januar in februar Da nima nioe-
sar. Kdor nič ninia. seveda tudi ne mo-
re nieesar dati. Ali dijaštvo je o tem
zvedelo še le koneem februarja in osta-
iit" še vedii« na mestu vprasanie, zaka.(
je üubijanski zdravstvcni odsek edini
med vsemi pokrajinskimi zdravstvenimi
odseki v tako žalostnem položaiu in za-
kiij so si dru.tci odseki tudi v Ljubljani
znali pomagati. In k|c so dvanajstine?
Iz vsega teKa se vidi, da so slovensfci
nicdicinci v Pra.sji sc danes najveuji re-
v.eži.
lei bedi seveJa ne inore popoitio-
niu odponiagati tudi hvalCvredna pouioc-
na akeija češke vlade. ki je pa še tudi
v zaeefkn 'n sc ;«. /n,ii>:i y nravem ob-
segn.
Po pruvici se Jijas'.va Joži, Ja i/.
Beograda prihajajo iciejrrami in naredbe.
katerih nikdo ne razume. ker so tako nc-
iasne ali pa se same pobüaio. Ao so po-
slednja brzojavivi boroeila rcsnično.
bodo štipendije res izenačene, ali vpra-
Sa se spet kedai )n kako. Treba je. Ja
se naredba tudi res izvede. kar ni težko.
ker je diiaštvo or«anizirano v zadrugah,
katere vodijo toeno evidenco. Glavno
je seveda. da sa poJpore sialne hi v ed-
naki višini. Skrb za vse to oriporočamo
našim poslanceiii. ki iahko storijo pra-
ve korake o pnivem času. Ker pa do-
roeilo javlja, da bodo stipendiie dobivali
res samo potrebni (kar ie seveda prav)
in odlieni dijaki zadnjega Studijskega
leta, bo bržkone limoffo sedanjih podpi-
rancev ostalo brez pomoči. kajti odliC-
r.jakov je malq in gotov nikdo ne bo
pritrjeval. naj se samo nie Dodpira. —
ALPHONSE DAUDET:
Pripovedka o cioveku. ki
je imel zlate možgane.
Zii jMfospo, ki je žtlela vesele pripovedke.
(Iz francos^ine.)
Živel je človek, ki je jmel zlaie mo-
žsane, da ^cospa, moŽRane iz cistern
/}ata. Ko je za^ledal üi svet. so bili
zuravniki mnenja,- da ta otrok ne bo zir
vel tako je bila njesova ^lava težka ni
velika Vendar je živel in rastel na soin-
cu, Kakor k-po ^j^^ drcvo> je njcff0Va
velika jtlava mu je iiaKajala. bil ie res
usiräljcnja vreden, ko se je neprestauo
pri hoji zadcval v razno pohištvo . •.
Cesto je padel. Nekoc se je skotalil po
stopnicah in udmil s eelom ob kamenif
pra«, da je zažvenketaJa slava kakcjr
kovinasta paiiea. Mislili so, da se je ubB.
ko so jja vzdiffnih, je m*el samo niajhno
r:iiK) in dve ali tri kapljice zlata zlite v
svetle läse. Tako so starisi doznali, da
je imel otrok zlate možfcane.
Stvar M) prikrivali, uboffi malieek
ni o tem ni^ vedel VCasih ie spraševal,
^akaj ga lie pustijo več letaii Dred vrati
/ dru^imi de<2Jki.
»Te bodo ukradli. mo.i !en znklad!«
imi je odftovorila mati...
Otrok se je zelo bah da ne bi bil
ukraden. Igral se je Siim ter nič iekel,
težko se }e vlaeil iz jedn-e sobe v druso...
Ko je bil star osenmaist let, so imi
stariSi odkrili eudovit dar. Ker so fta
taJu) dolgo vzgaiaH in preživliah", so za-
htevali v povračilo nekoliko njegovega
zlata. Mladenič se ni nie obotavljal. v
tem treriutku kako? iu kak nacin-*
ne pove pripovedka je privlekel iz
tflave kos čistega zlata, kos tako velik.
kakor oreh ter : vladaJa v nje-
i'.ovem zak!d-J:>. C;>< je h;l;-. .1:) prf'.chn
z zapravlj miem
Zaeel le aojo živijen-e. /i\ei ie le
od tega. kar si ie prislu/.il z rokatni. nc-
zaupen in b:)!o: kakor skoiwh, se ie
izogibaf skusYJv.am ter skusal pozabiti
na usodepolno bogastvo, katerega se nl
hotel vec üotakniti... Nesre^a _:e pa
liotela, da ::iu i: siedil v samcio prij:iU;lj,
ki je poznal njegovo ^krivrost.
Neke noei gn je zbiidil;» iz truega
spanja bolečina na glavi. .verozna boleCi-
na. prestrašen se je dvignil in videl v
lum'ni svetlobi prüatelja. ki le skrival m--
kaj v siiknjo...
ZoFKit so mu odnesli nekai možgan!...
Cez nekaj časa se je pa človek z zlatinri
možgani zaljubit, to pot je bilo zanj ko-
nec -.. Ljubil je iz vse svoje duse malo
blondinkos ki ga je tudi l.iubüa. a je imc-
la še rajše nakit, bela peresa in dra-
goceno obleko. V rokaii tc srekanc
stvarice — napol ptič, napol puačka -
so sc zlate krogljrce topikr, ne bi 2a-
lil, .n je skriv^il
Strärt 2.
»NOVA DOBAi
Šu-v. 31.
O tem niti nc govorim, da srednješoiski
ouicnjaki niso vedno naiboüsi na viso-
kili šolah in v življciiju. kam sc nai obr-
nc-jo dijaki nižjih semestrov sredi so»-
skega leta, ce se jim vzarne zadnja po-
moO? Brez sredstev üm je zaprta pot
tüdi v" domaca vseuOiiiščna rncsta.
Marsikaj pa lahko d'ržava za dija-
stvo stori ttidi uiko, iir. um ne podražnjc
pa nepotrebnem živl.senia v Ui.iini. Vi-
zum za bivanjc v Pragi vcüa samo za
poi leta, za poda!jšanji> mora dijak pla«
eati 140 KC U. j. okoii 840 Ki aii 2iO cii-
narjev) razen tega pa mcra ulačati še
takso za vizum, da sme potovati v svojo
državo. uko ni vt'DcnJist. Stincndista pa
danes mcd slovenskiini diiaki skoro
spioh ni, ampak so sami nodniranci. ki
dcloma na nicsoj niti toliko nc dobivajo.
da bi vizum pl-ič.ii1- Pa sc sc vsa brcz-
glavost boljc spo/iui, orncniani. da če-
ska vlada vsake;nu .'iigosloviuu; podalj-
ša vizum zastonj. Kriv tcira sevcda ni
konzulat. ampak ivar^dbo nicrovega r;a-
Celništva.
O. ANTONU KOLENCU V SLOVO.
(Iz nagrobnega govora g. dr. KalamO
Dragi prijateij Tone!
Na Tvojein vrtu k vzklilo prvo zc-
ienjc. katcro si tako l.inbil in ki si sc ga
tako vesclil. Spomladansko solnce sc
smehlja nacl celjskim mestom, Ti pa lc-
žis mcd nami nein, Tvo.ie oči nj gledaJo
zeicnja in sc uc radujejo solnca in napo-
čiia jc ura poslcdnjcga slovesa. Boli kot
bi mogle to izraziti besedc. s katcrimi sc
poslavljamo od Tcbc, govorüo naša sr-
ca. ki so polna bolcsti in žalosti. In lepši
kot ti vertei, s .katcrimi so okrasili Tvojo
kisto, jc venec. spleten iz litihcznl in
hvaležnosti. ka Ti ga polacanio na pre-
rani grob.
Od tega groba sc noino vračali. Ti
pa ostaneš tu. Jn vendar ne ostancs, am-
pak bos mcd nami. ker ostau:* mcd nami
delo Tvoiega zivijenja. ostaneio spome-
niki, ki bodo pricali o Tebi. o življenjn.
katerega zgodovina .ie tndi naša zgodo-
vina.
Od oiiih plauin. ki jih od tu tako iepo
viutmo. Tc vodi cesta Tvoicca. življenia
preko celjskega inesta. na talc kraj v cc-
Ijski okolici. Ni samo slucai. da jc Tvojc
7/adnjc bivališčc ravuo tiikai, ampafc
globok pomeii in globoka simbolika »c
v icm. V mestu. v katcrem sino ziveli In
delali, sino bili tujci in v okolico smo sc
itioraii zateči, čc smo hotcli iavno govo-
riti o nasih ciJjih in naših unili. Okolica
je bila izhodišče vsega nasesa dcla. Za-
to tudi danes, ko imamo lep sraj. karnnr
polagamo k počitku Celiane. raie hodi-
mo spat vecno sPanic semkai. kjer spiio
on'u katcri so v dobi ponižania in caka-
nja /. nami zivcli, / nami delali in z na-
fhi trpeli.
h. one dobe jc zc Tvoit- dclo. Ti nisi
ljubil besed, ampak bil si moz na svoiem
rtiestü, ki je to mesto izpolnii. h skrn-
mnil! začetkov si postal prvak sloven-
skega trgovstva v Ccl.iu in stal si ved-
no trdno in neömajno. Ustvaril si veliko
•zgrad'bo svoiega delovania na trdrii tc-
mcl? si postavil nc samo svoio. ampak
tudi muogili drugih eksistenco.
Nisi pa bil samo odličcn trgovoc in
dclavec v pömembnih gosDodarskih or-
ntnožico zvezdic in nakitia. Vse sc ic
lesketalo v luci. Dolg.) casa ic stal tan;
in gledal par 'jcve!j:kov iz m'odrega sa-
tena. obrobljenih z labudjini nuhom. »2c
vein, kdo se bo tüh ceveijckov ra^vese-
Hi.« je rekel smchljaje, ni se dornislil. da
je mala ženka iinjrla. vstooil ie. da jih
kupi.
Zadaj v trgovini je treovka zasli-
>šaia močait krik, pritckla je, sescdla sc
skoraj strahu. ko je videla človeka. ki se
je naslanjal na pisalno mizo in jo gledal
7. bebastim obra/3iii. V eni roki je drža!
modre čeveličkc, obrobliene z iabud-
jem puhom, z ärugo krvavo roko pa ie
l>oniijal drobee ziata, lei iih ic imei zh no-
hti.
Taka ie, gospa pripövedkn r> člove-
kii. ki je imc! zlate mozeanc.
«
Kakor izgleda privedka fanfastienb,
je resnična. od kraia do konca... Na
tem svetu je mnogö revcžev. ki so ob-
sojeni ziveti od njih lastnih tnožganbv
if: piačiijejo v čistctn zlatii. z ujihovlm
mozgonr in substance na.imalenkostnet-
še potrebščine življenja. To ie zanje vsak
dan velika zaiost iti kad'ar so utrujeni Tn
izinučeni mörajo trpet?...
( ganizacijah, bil si tudi iskreu. /aveden
j narodnjak. ki nikdar, tudi v najtežiih
časih ni klonil. In ko so sc izpolnile one
naše željc, o katerih srno včasih samo
sanjali, ko sino iz Tvojega vinograda s
solznimi očmi gledali na vlake, ki so
vozili vojake na srbsko bo.iiščc, tedaj si
])ostal iskren državljan in si med prvi-
mi, ki so ob osvobojeniu h-teli rned vrste
onih delavcev, ki so srradili in zgradiü
prve temclje njenega obstanka. Tako
si hodil pot nasega '.aroda kot njegov
zvesti sin, ko jc bila sc trnjeva in si t*c-
živel izpolnitcv njegovih in svojih iskre-
nih žclj tcr svojega dcia. Zato dragi pn-
jatelj lahko srečno rečemo, da si dose-
gel svoj cilj, čctiidi si nas zainistil prc-
rano.
Ob koncu svoicga živlicnia pa .si
poleg spomenikov. ki so že pričali o
Tvojern delu, postavil še novc, ki bodo
pričali za večne case o Tvoicm blagem
in zlatem sreu.
Ti, ki si i/ skroinnih začetkov svo-
jega zivijenja in bojcv svoic poznejSe
dobe in iz poslednjih dni bolezni in trp-
Ijcn.ia vedel, kaj je beda. romanjkanie,
zapostavljanje in ponižanie. bolezen m
trpljcnjc, si se spomnil najboli revnih in
uaibolj bednih, naše zapusccne dece, nn-
še miadine, ki trpi pomanikanje, revc-
žcv in bolnikov in si omogočil, da bode
mnogim od niili trpljcnje v obili rneri o-
lajšanjc, y kolikor k to omcicnim c\o-
veskim silam inogoce.
§e lepši spomunik pa iinas v sreu
onih. ki smo bJl: tako srečni. da smo bill
Tvoji prijatelji, ki smo poznaü Tvoje
pleinenito sree in Tvojo duso. ki sta sc
mnogim drugim odkrila se lc tedaj, ko si
nas zapusfi! ?.? vedno. Mi vemo, kako
si zna! Ijubiti. biri iskren in cožrtvovalen
prijatelj tcm. katere si ii.ibil. mi vemo.
kaj smo s 'le'v-j irgu!;ili
Zato pa obljubljamo mi, katerim si
povcril izvedba svojih žtli in ukrepov,
da homo skrbtli za to. da naša mhidina
ne bo samo vživaki sadovc Tvojega dc-
la in naklonitov Tvoiega srea. ainpak
da se bo tudi zavedala, da je najplemeni-
tcjše veselje zaJovoiinost nmii storjcp.i
dolžuostjo, da b.) razumcv;:.!/* ti'di no-
tranii pouiou Tvoiih spomeriikciv In
idejo, ki jih i.e /-sraciila: da toot'o vedeli.
da besede nc pomeni.i.) ničesar. ainpaK
da je vredno samo smotreno delo.
In tako, ljubi pri.iatclj. ostancjo meet
naini nc samo Tvojc imc in Tvoic dele,
ampak tudi Tvoje misli. Osiane med ii*-
mi hvaležnost. ki bo sla od rodn do ro-
dii in s katero bodo pizne^i rodovi bla-
gosiavliali Tvoic imc. In zaro sc smemo
tudi ob Tvojcm grobu veseliti z-elenja in
solnca. katerih Tvojc oči ;>•:• .irledajo. ka-
terc pa si Ti velikim ustvaril.
Ti pa počivaj sreciiQ naš ljubi prija-
telj! V naših srcih boš živel dal.ic.
Z Bo?nm Tone, z Bos'orn!
V) P.:
l"rgovsko pisino.
Vsled obcut'iegu povišania ccn vsern
produktom v /.adnjih mesecih sc jc za-
Celo vse obračati proti trgoveem, zlasti
onim. ki se pečajo z nadrobno pvodajo,
to pa vsled tega. ker ic ravno dctajlist v
üirektnem stiku > konzu,mentom. Izdal-.:
so se ostre odredbe. trgovee ie skoro
pod policiiskim nudzorsivoiT; in vendar
se cene vsled tega niso znižale niti za
vinar. S takSnirri odredbami se pac*
konzumenta, ki nm tcče vsled dragmje
voda v grlo treimtno potoia/.i. pomaga
pa ne.
Konstatirati sc mora. da celiske o-
blasti nis-o sledile Mariboru all Ljubljani
v pretiranih ali celo neopraviccnih na-
stopih napram trgovcem. da niso cle-
lale ncpotrcbiK'ga razb-iricnifi in da niso
sigurno s tem knnzuniep.tom škodile. ¦—
Treba pa je nekatere stvari poiasniti.
da se odstranij') nesporazumljenin. fz
katerih izviraio srrda siimničenja nn-
pram trgovcu.
Trgovska kalkuiacija bazira 'vsled
vednih sprememb w. cenah tuiih in cTo-
rnacih tržišč. Ta iržna cena nlus stroSki
in dobiček dajo dnevno prodaino c(:no.
Iz tegs sledi, da ima eno in isto blago.
ki leži v skladišču, danes nizio, jn-tri vi-
šjo ceno. seveda tudi obratno. kakor pa?
se'trzna cena t!oti*inega blaea ali dvig?.
&!i padfT. To dviganje ali oadanje je pr*
Has- največ.'fK!v:^n<". oL house aii slabSe
naše vahite.
¦'' ¦"• Te orakse \y,\ b:.se ^rnel trgovec po-
služiti samo. kadar cena patia torej de-
l a ti' izjjubo. ne nj. ludi, kadar oC* cena
dviga in zaslužiti. da s tcin izgubo pri :
padcu cen krije. Cc sc cene dvigajo, je j
naravno. d^0() K. Koliko jc zn-
služil in kam bo prišjl s trikšnim trgo-
vanjem. si lahko vsak sain izracunu.
Mcnda jc torej vsakomur jasno. <3a
prodaja blaga po »dnevnih ccnah<: m
navijanje cen ali cclo odcrustvo. Trgw-
vec mora prodajati po dnevnih cenah,
četudi sc iste na občo nevolio obcinstva
žalibog dvigujejo. Naravno jc, da mora
prodajati po dnevnih cenah tudi. če isle
padajo. Mora, da čimpreie nroda dragn
blago in nabavi ccncišcga. ki ga bo la-
hko prodajal z dobic\\om. Ako \v posa-
meznik teKu no hotel, sxa urisili v to
konktirenca. ki je scdai občutncjša. kot
kdaj prej.
So slučaji. v katerih se lahko tudi
trgovec pregresi. to so: nakopičenje
blaga preko obsega svojc trgovine ?.
namenom to blago v pričakovanju višjili
ceu drago prodati ali skrivanie gotovili
vrst blaga. katercmu cena dnevno ra-
ste in ga nc dati kouziimcntu na zahtevo
po dnevni ceni. Tcga pa zopet pamcten
trgovec nc dela, ker jc kopičcnje blaga
v tej splosni n-estalnosti »rencvamo. To
se je delalo med vojno, ko sc ic signrun
ručtinalo. da ne bo tako hitro končala *\\
če bo, tudi nc bodo z istim duem tiapo-
cil: zlati predvojni easi. Kdo pa more
danes z gotovostio reci. kdai bo vrhu-
nec draginje. Morda ic v tch dneli,
morda pa še dalcč, daleč ...
Trgovstvo sc ie vsicd neprcstanc-
ga. najveckrat neutemeljeueira suinni-
cenja in zabavljanja popolnoma odtujilo
javnemu delu. gotovo ne na korist cclo-
kupnosti. Trgovstvo jc stan. kakor dru-
gi stanovi, ima izvržke kot vsi drugi
stanovi. nc gre pa sovražiti vsled teii
ce'.okupncga trgovstva. Javnosl se mn-
ra poučiti in prepriain sem, iln bo ua-
počil čas, ko bo u/.ivalo trgovstvo isti
ugfed, ki ga jc u/ivalo do voine. Kcštc-
tokrat je citati po časopisju na trgov-
stvo napadc, katerim sc na nrvi poglcd
po/ua, da jih je pisal clovck ki iiima 0
trgovanju niti senčicc pojma. ki pa. tu-
di ni Cutil potrebe. da bi se pred iavnlm
tiapadom pri ciicm ali dnigem trgovai
0 stvari poučil. S taksnim rnvnanjem sc
občinstvo, ki je itak že dovoli nezado-
voljno. samo hnjska, stvari pa ne korisfi
nič. Nam trgoveem pa bodi važna na-
loga. da vsako stranko. ki neiitcmelieuo
zabaviia. prim.crno poučimo. slnčai te-
mcljito razjasniino in 30 prepričamo, a*a
jc njeno stališcc ncpravo. Na tem poliu
bo treba začeti dclati in zabnvljaMja bo
počasi koncc.
f^Hlitičite vasfi.
Gospodarska konferenca* «^aie an-
tante in Potfske y Beogradu. V Cetrtel:
9. tm. se jc otvorila svečana seja go-
spodarske konference kra lie vine SH51.
Ceskoslovaške. Rumnniic in Poljskc. '
Predsednik nase delegaciie dr. Velizar
Jankovič je očrtal težek finaačni in zo-
spodarski položaj nasledstvenih držav.
Potrebno jc, da se zastoPniki tch dfŽav
sporazurncjo za skupen nastoi) v gospa-
darskih vprašanjih na genovski kontc-
renci, v ostalcm pa-zato, da ustvarijo
skupno platsormo in enoten program za
gospodarsko bodočnost svoiih držav.
FormaIno se je konferenca razdclihi v
tri sekcije: v finančno, katere predsed-
nik je dr, Ciriacescu, v ekonomsko, ka-
tere predsednik k- Dvoržačck in v pro-
metno sckcijo s predscdnikom Okensky-
jem, šefom poljskc delegaciic. Velika
antanta se je ozirala na male v s red nit
rivropi nastale državc. kakor na kolonT-
je. Za presojo naših političnih in gospo-
darskih intcresov so imeli prod očmi c-
dino Ie svojc koristi. Ves ekonomskl
svet vidi v naši državi eno najsrcčnc]-
ših gospodarskih tvorb in vendar so :iam
vclesile pognalc tako nizko dinar. Na
Rumunskem so iste razmere. na P0I1-
skem sc vcčje krivicc. Pri Ceskoslovn-
ški se pa poslužujeio druge taktike. Rer
jc industrijska država, so dvignili \alul«
11a višino, ki je hipoma zaprla vse me.ic
za izvoz. Ustanovitev gospoJarsTv'o
krepke cetverozveze. za katero koni-
paktno stoji sredi Rvrone 70 milijonov
ljudi. ziiači iistvaritcv vclesile. ki ly> tu-
di najboljše jamstvo za ohranUev ovrop-
skega mini. Upamo, cia se bodo kmaiu
•pokazali sadovi panietnega sporazum^,
ter da bodo narodi, katere zastopajo. v
bod'ocnosti igrali vlogo, katcra jim po
pravici pripada. Plenarna zakliučna scia
jc bila li. t- in .ob 16. uri v dvorani Oti-
cirskega doma. Vsc tri sekciie so predlo-
žile svoje elaborate. Predsednik konfe-
rence dr. Velizar Jankovie jc v zaključ-
ncm govoru naglasal, da ie mcd vscmi
sekcijami doseženo popolno sßglasie.
Alala antanta in Poljska nastoDijo na Oe-
novski k-onferenci kot ena državna ce-
lota. da tako varujejo interese svojüi dr-
žav. Predsednik romunske delegacije
•Ciriacescu sc je v imenu vseh delegad.i
zahvalil za gostoljubje. izrekftl zaiivalo
kraljcvi vladi, tisku in mesčanstvu. V
slovo je priredil na cast delegatom /VlaTc
antante in Poljskc zunanii minister dr.
Ninčie v Orand hotelu vclik banket, ki
se sa ie udeležila celokupna vlada. Mi-
nlstr ' -dscdnik Pwsie «© <• »a'uva-
V\ tk., -,...;..tin. Ciriacescu pa Pasiču.
Jziava dr. Vošnjaka 0 Mali antanti
m Reki. Praski poslanik kft^licvine SHS
dr. Vosniak jc izjavil. da ic oostranska
stvar, čc imenujemo Malo antanto Cc-
tverozvezo ali nc. glavno ic, da je PoTj-
sa priglasila priglasila pripadnost v infe-
resni okolis Male antante. Reka sc nc
more odcepit» od jugoslovanskega zaie-
dja. Prcdaja mesta Italiji bi pomcnila
prekršitev rapallskc pogodbc, v kar nl
jugoslovanska vlada nikdar ne privolila.
Sestanek rnmunskega p-arlamejita.
Novi riüiumski parlanient sc sesianc
27. marca, ki bo zascdal okoli 10 dni.
Vlada bo podala na prvi scii izjavo. da
hoče živeti s sovjetsko vlado v dobri*!
odnosajih. A predpogoj ie priznanjc anc-
ksi.ie od strani Rumuniie.
Beneševo potovanie v Rira. Koncern
tega meseca pride v Rim čehoslov:i.iT<<
ministrski predsednik dr. Bcncs.
Zaiiella se poda v Pariz. Zanclla.
bivši predsednik reškc republike, o'efp»-
tti.ie te dni \-Pariz. kjer bode nrotestircTl
pri vrhovnem svet« proti ntenta'tu fa'Si-
stov na samostojDO in neodvisno" resko
državo.
Konferenc/a baltiskjh drzav. 13. tm.
jc bila otvorjena konferenca baltiskMi
držav v Varšavi. ki ni naperiena proti
Sovjctski Rusiji. s katero hočejo živeti
baltiske države v dobrih odiiošaiih.
KHtičen poJožaj na Kitaiskem. Na
Kitajskem se ie bati vsak čas izbruha
državljanske vojske med pristasi genc-
¦ rala 5an-Čo-Lija in Vn-Pf?y. Oup.
(Deljsk® nmm^Bm
XL SEJE CELJSKEGA OBCJXSKEOA1
ODBORA
due 13. marca 1922.
Ob IS. 11 ri otvori zupan dr. Hraso-
vec redno oüborovo sejo obč. odborn ter
se spominja, predno preide na dnevni
red, v- izbranih ter prisrenih besedah' w-
mrl^a ccljskega mecena g. Antmia Ko-
Icnca. Povdurja. da someščan Kolcnc
velikega ugleda ni užival samo v ožii
domovtni. saj je neumorno deloval v
Celju okrog 30 let. ampak, da ga je vslcd
njegove podietnosti poznala tudi širSa
domovina. Z izvartrednimi zmožnostmi
in. s svojo varčnostjo si je pridöbil Iepo
Jšrev. 31
*i\ O V * V O ft A«
Stran 3.
."'reuiozenje. Svoje zlato srcc pa je od-
; ri] zlasti s svojo oporoko. Spomnil sc
'f. v tej pred vsem naše ubojjc mladinc.
'^esuiih revežcv in celiske bolnico tcr
"o>iavil s tern najlepsi spomenik. V znaK
¦cikrite zalosti jc biia izobcseua na me-
Nrnc:ii maftistratu črna zastava. Obein-
^ki odbor pa jc zakücal vrlemu niozu:
^bvu njegoveinu spoininu!
Od zadnjc scje sta izstopila iz obc.
cibora Karl Vidic (JSDS) vsled zapo-
^clnosti v svojern poklicu in Vekoslav
Spindler (JI>S) vsled preselitvc v Man-
W. Naniesto prvcga stopi v obč. oC-
>or Jos. Deleja. namcsto dnigega drr.
-"iivdnika namcstnik dr. Martin Rus.
Zupisnik zadnje sej-e od dne \b. jan.
i'i>22 se brez debate odobri.
Poročilo finančnega in Rospodarsketfa
odseka.
Y iiiiančnih zadevah poroča preef-
H-dniiv odseka dr. Hožie:
pO(jpore se dovolijo: Podponicmu
drušivu iuKoslov. akadeniikov v Ljub-
/jan'i 10.000 K in Prostovolineinu gasil-
»eniii dništvu v Colju za leto 1922 jo
fesi>c K P»d pogojem, da se lakoj upelje
siovenski povoljevalni jezik. Občina Ce-
e pristopi kot redni clan Slov. šolski
¦\latici tcr si naroči mestni magistrat
•SlužbLMie Novinc«.
Prcvoz mestniii revcžcv v hiralni-
co SL' odslej izvršujc brezplačiiu od mc-
nH'.c^u oskrbništva.
Drain, drustvu v Ccljn s2 odda Mc-
':ju ^ledališče še üalje v naiem.
Obširna debata sc razvijj gletie
estnih podjetij: elektrarne. plinarne.
klaviiice. vodovoda In posrebnega za-
¦ !)da. Konštatira se. da ie bila večina ten
od^tij pasivna. zlasti leta 1919 in J92fl.
Preieniki klavniee so se sicer v lem
1921 vsled izvoza zivinc povzdignili icr
i.'.' inora»
,..";j'ina nabaviti iiovc vozove.
>w Mestiienui vodovodii preti v naj-
vj-ajsem Casii katastroia, ako se ne izve-
iejo naipotrebncisa popvavila. ki pa I-
¦¦.\]o za posledico, Ja sc voJarina zvi-
ša. Povisek in izprenembo tozadevnia
»redpisov priobcimo prihndniičV Občin-
¦vo bo moralo z vod'u štediti. Odrcdbe
;iede tega se bodo i'/vajale z vso strn-
: ,st,io in konsokvenct).
Kolonija »[-astni dnui« v (Jabcijn je
r'edc pitne vode na na.islabsein. Ker je
interesu mestnc (jbiiue, da ovneii raz,-
>irienie nalozljivili bolczni. ki prihajajo
v.lasti'iz (iabcrja, sc sklcne. da sc dovoli
v.ipraviti za to koloni.io iavni vodnjak z
J,)tokom iz mcstiiCÄM vodovoda pod^ fi-
Usiruninii posoii. a sam-.) v Ditnc in :iii-
fe'mjske svrbc ¦
' _viest() je pivvzeio /a dubo si-stih
njcsecev v najcm panio konališ^e braia
But'.ecv. Dvouiesečno obratovanje Iz-
k-A'/Aiie 56.000 K deficits. Občinstvo. ki
je.tako ostro zahtevalo otvoritev tcjra
kopalisca, sedaj izostaja. a mesto uosi
vetikansko brenie. Ker sc w konštatirn-
lo, da večina izdatko,- odpacfc na kurja-
vo, se. skienc, obratov:ni.ie kopališča na
prcdlog podžjipana Žabkarja in dr. Kala-
na nmejiti na pctck. soboto in ncdcljo v
tednu. V slučaju. da nastancjo tehnscnc
ovirc, nai jili /upanstvo odpravi s pr>-
¦merno izpremenibn predioira.
V sospodarskih in stavbenih zadevah
• oroča referent podzupuü J-'subkar:
Pokrajinska iiprava opozarja na n-
^Umovitev obč. razsodišo v spornil' in
kazc-nskiii zadevah. Občinski odbor se
j^'eCe proti tenm. ker bi pov/ročila ta-
°- 'w.stitncija samo povisanje izdatkov.
^ ^be. odbor zeli \?. tchtnih razlogov
lau v bodoee neprekinicn.) telefonsko
a
jih nočejo prodajati, ker dose/.ejo baje
pri drugih vrstah vcčji dobiček, podtika
sc jim celo narodno mlačnost. Nasprotno
izjavljajo trgovci, da tvrdka Pcrdan v
Ljubljani, ki ima glavno zalogo družbi-
nih vžigalic istili sploh nima. dasi skoro
dnevno v časopisju inserira in ponuja
vžigalicc ter s tern bega nepoučeno o'b-
činstvo. Ce^. je dobava istih nemogqeu.
naj se to raje pojiis'ni, kot pa dela rekla-
mo za blago, ki ga' ni. Vodstvo C. M.
družbe pa pozivamo. da napravi s svo-
jim založnikom red, Če pa to ni moKOče,
naj odda zalogo drugi tvrdki, ki bo za
dobavo redno skrbela. V slučaju. da so
nastale neizogibnc ovire (ki pa trajajo
že tri mesece) naj to vodstvo družbc v
casopisju razglasi. da ne bo neprijctuili
incidentov po trgovinah in tobakarnati
in da bomo vsaj vedeli, kje tiče vzrokr.
Celjsko ljudsko vseučilišče. Due 13.
marca je prcdavala strok. uciteliica gi\L.
Ana Zupančič o armadi reševaiija r
Londonu. Kljub odmerjencmu Casu je bilo
prcdavanje lepo zaokroženo ter poveda-
no zanimivo in v zelo izbraniii bescdah.
Dvorana je bila polna. Poslušalstvo jc
sledilo izvajanjem z največjo pozorno-
stjo. Prvič je za katedrom našega Ijucl-
skega vseučilisča nastopila žena in imela
popolcn uspch. Njcno predavanic uai TS\
se ponatisnilo.
I. koncert orkestra »Celjskega goi»-
benega društva- se pod vodstvoin ka-
pclnika g. Adolf a Muba vrši v soboto, I.
aprila v veliki dvorani hotela Union r.
bogatim ill zanimivim programoni. Kon-
cert bo pri pogrnjenih niizali. Po kon-
certu prosta zabava in pies.
»Podporno društvo za ubo?e učeii-
ce realne gimnazije v Celju« ima due _*rl.
t. in. svoj občni zbor ob 6. uri popoldnc
v zbornici realne gimnazije z obiCainini
sporedom. Odbor vabi vse clane. da sc
ja udeleže.
Obrtniški sestanek se vrsi v četr-
tek lo. marca zvečer ob pol S. uri v So-
kolskem dornu. Ob zadostni udekžbl
predavanje.
Pevski krožek »Komšijla« ima da-
nes v čctrtek sestanek v (iozdni rc-
stavraciji g. Confidentija.
Kedni občni zbor trgovske zadruge
»Sloga« v Celju sc vrši v torck 28. marca
in ne 29. marca kakor je bilo v zadnif
štcvilki pomotorua objavlieno.
Cel.iska kolonljalrta družba »Union«
je darovala namesto venca na krsto
t Ant. Kolenca 100O K niest, ubozneimi
skladu in 1000 K prostovolj. gas. dru-
štvu v Celju; obitelj Chiba je darovala
namesto venca na krsto t Franc Merc-
manu 300 K mest. ubožnemu skladu: Oa.
Sofiüi Latin glasovirsk. uciteliica je polo-
žila čisti dobičck tombolc privejene na
obiteljskem vcčeru 11. II. t. !. v /nesku
552 K pri mestni blagajui v prid mest. u-
božnega sklada.
Pogrešiani deček. Leskošek Bruno,
sin Rudolfa. rojen 8. X. 1914. v Celju in
v Celje pristojen. uccnec H. razreda
ljudske sole, v Celju na Ljubljanski cestl
ši. S pri stariših bivajoč. jc izginil dnc
25. februarja 1922 popoldan sleznano
kam. Vse dosedanje zasledovanje za ime-
novauim je ostalo do danes br(?'z vsaccga
uspelia. Ni izključeno. da je bit fant oa
kukega brezvestneža odpelian. f'ant^ je
izginil brez snknje in gologlav. Oblecen
je bil v kratke črnc hlače, erne nogavicc,
sivo voineno zirnsko srajco, erne čevlje
na zadrgo, ter bil predpasan s sivlm
cevljarskini predpasnikom. Ker se i«
¦ slišalo, da je že več otrok iz Cel.ia in o- j
kolice izginilo na nepojasnen način. sc j
prosi prizadete roditclic in obcinst^o
sploh. da te slučaje takoi naznanijo pr?
policijskcm oddelku. Vrvarska ulica st. 1-
Prijavni urad išče radi dbstavc pi-
sem: Josipa Svaiger, ki bi moral .stano-
vati pri Vizovišeku v Celju in Gino Hir-
scliu, ki ima zveze z »Osiečko trgovačko
d- d. v Osijeku.«
Onevna ki*onikä.
Detnokratska starešiuska orga»i^a-
cija je zbrala do sedaj za nase akaderni-
ke na Ceškoslovaškem skupno svoto
51.150.— K Ta svota dokazuje, da naSa
javnost timeva položaj našega dija^tva v
scdanjih razmerah in starešinska orga-
nizacija upa, da se bodo odzvali se dru-
gi prijatelji nase akademične mladine,
da ji bo rnogoče, s svojo akcijo• izdatno
podpreti nadaljevanje študii v CehosffT-
vaških vscučiliških incstih.
UsposoWjenostui izpit za abče ljud-
ske in za raeščanske sole pred državno
izpraševalno komisijo v Mariboru (na
drž. moškein učiteljišču) se prično cTne
2. maja 1922. Prošnje nai se vposie.to
pravočasno potorn okrajnih šolskih sve-
tov, da bodo do 23. aprila t. 1. v rok»i
izpraševalne komisije. Prosnja naj sc
pise na cdo polo in nai bo kolekovana
z 2 Din. vsaka priloga pa s ^0 p.
Uqifliso v Invalidskem domu v Ro-
ga'ski Slatini' sledcči vojn'i invalid!: Dne
6. tin. Jakob Rajšp h TrnovsVe vasi o*V.
Ptuj. star 4^S let. Due 10 tm. Andrej Do:
lenc iz Crnega vrha nad1 Polhovw
gradcem. star 31 let in dne 12. tin. Lov-
renc Trstenjak iz Salovcev pri Ptuju,
star 34 let. Bodi jim blag spouiin!
Odlikovanje koroških dobrovoljcev.
Ministrstvo vojne in mornarice je odh-
kovalo z raznimi kolajnami vse one do-
brovoljce. ki so se v zacctku nasega o-
svobojenja borili na Koroškcin pt'öti
avstrijski vojski. ki je imela nainen od-
vzcti nani velik del SlovcMiije.
Nabava razlicnega raaterijala za iz-
delavo invalidskih protez. Državna pro-
tczna delavnica v Ljubljani želi nabaviti
večje nmožinc materijala. Interesenti se
opozarjajo na tozadcvni natečai v Urad-
nem listu štev. 22 z dne 10. 3. 1922.
Obso.ien Na/nrcJiec. Pred vojaskiin
sodisčem v Saraicvu je bii v pondeljelc
obsojen vojak Božidar iViilakovič iz Vu-
kovara zaradi zlocina nepokorščine ua
dve lcti ječe. Kot Nazarenec ie odkloml
prisego kralju in doinovini ter \i\ hotel
prevzeti puške.
Dragocenost vsake hiše ie lekuntaija
l*'ellerja prijeUio diseci »rilsafluid«, uuj-
boljše sredstw) za drgnciijc hrbia, rok,
nog in celega telesa. kot kosmetikum
za negovanje zob, zobnega mesa, ust,
glavc itd. Močnejši in boljši kakor fran-
cosko žganje. 3 dvoinaie steklenicc ali I
specijalna stekie^.ica z zamoiom in post-
nino za 48 K pošilja: C V. Feller, Stubi-
ca -donja, ttlsatrg st. 356. Hrvatsko. ce
Lastnica in izda>ateljica:
Zvezna tiskarna v Celju.
Odgovorni urednik: Lie. Edvard Simnlc.
Tiska: Zvezna tiskarna v Celju,
Frak - suknja,
nova, se po izredno nizki ceni
prfiida. Naslov v upravniStvu.
Šžavfeeiii les
večjo množšno, klipitn:
Trame ! , do •=,. col 4 do 12 m, paralelne
deske prima 13 do 15 mm 4 do 5 m, late
3S/« mm 1 do 5 /;/, 25;,$ mm 2 do 4 m. —
Ponudbe z navedbo cene in dimenzije na
A. Puge«, Celje, Zavodna st. 49.
Ivan Šutej, ceije
JWila H^nz, Zagreb
ZAR0ČENA
CELn/E. 12. mirea 1922.
Razglsfs.
Občlna Okolica Celje razpisuje
navoz grarttoza
na občinski cesti iz Zavodne (od
Jungerja) v PeČovnik. Reflektantje za
to vožnjo naj staviio pismene ali tudi
ustmene ponudbe do nedelje 18. t. m.
podpisanemu županstvu
Zupanstvo Ofeolica Celje,
dne 15. marca 1^22.
Župan: Hrastrtik s. r.
Moško kolo
dobroohranjeno, se proda v Razlagovi
ulici št. 8. 279 1
motonum obrotonL
Narocüa. sprejema M1HA KUS, Giavni
trg St. 5. Postrežba hitra !
Lastnik motorja: FRANJO GÄJ5EK,
Straa A.
»NOVA D Q B Ac
Siev. 31.
Poštni ček.
rač. 10.598