52967 trdi mehki zlog zlog RUSKA VADNIl Ta : T« iia : ah Ma: MH ZA NIŽJO STOPNJO Ha : HH Ba : BH Ha Sestavili . 1 F. Bezlaj, N. F. Preobraženski, J. Prezelj, F. Šafar, V. Tominšek | aH DRŽAVNA ZALOŽBA SLOVENIJE 1945 abeceda - PyccKan a36yna Pisana 13. 14. 15. 16. c/t XI 3S ■Ti 1* Z a >K ¡JlCllC 3 £ 2 M il Al O C- W U K k Kn JI JI Ji J. Mm M Ji H H Jt H Oo Oxy nn Iti Ozn. a b v g d e v z z i j k l m n o SL 17. 18. 19. 20. 21. 22. 25. 24. 25. 26. 27. 28. 29. 30. 51. 32. Tiskana Pisana Pp ffi Cc t c TT MM Yy «H &
îy, a y : no, ak>
itd.
p b r s z u ju
nâna paô apân 6acHH ôaôa p«6a 3apa BapBâpa
yc 6k)ct npyT da-fl
ypa y3M paa 3y6
cyiwa Ta3 p W TyH^pa
cioaa Ty3 pyaa npaBM
cy m cyn cy-io b paio
JlyH5i npyji b ca,ny
CaCa kmečka ženska pa/; vesel
pač suženj pa^ red
pnOa pikasta, grahasta (fl) cyio sujeni
yc brk, resa (fl) flaio dajem
ypa! živio! cTaa jata
cyMa mošnja npaB/ja resnica
CK)^a semkaj ca,n vrt
cy^a ladje napa par (čevljev)
X(yhh ime, lask. (Ebaokhh) nap para
ČIOCT doprsni kip 0a3ap trg
Ta3 umivalnica jyy6 hrast
Ty3 as (pri kartah) AyMy AyMaio premišljujem
cyn juha y 6paxa brat ima
npyfl ribnik OapaOaH boben
npyr prot, šiba
Vaja. Prepiši zgornje besede in stavke! Katere črke so v slovenščini enake, različne? Katere pomenijo drug glas? Katere poznaš iz srbščine in hrvaščine?
Izgovor
Izgovarjaj nadaljnje trde in mehke skupine: pa (ra): pa (r'a), cy (su): CK» (s'u) itd. in pazi na pravilno mehčanje konzonantov (ne sme se slišati j!). Vadi obrazec v okviru!
fl, ,n;a-K), cta-a: v začetku besede in zloga izgovori ja, ju! yc, ypa, 6k>ct, cio^a: v poudarjenem zlogu je y, k» srednje dolg, jasen glas; v nepoudarjenem je kratek, majnj izrazit.
pa6, 3y6, Ta3, npas (čitaj: rap, zup, tas, praf!). Primerjaj s slovenščino: kako izgovarjaš »zob«, »voz«? Kako pa »prav«? V katerem slov. narečju imamo podoben izgovor?
npaBfla, Bjparo, Bwca£y (čitaj: pravda, vraju, fsadu!). Koliko različnih izgovorov ima črka v? Kaj vpliva na izgovor? Kako izgovoriš slov. pravda, v raju, v sobi? Kam se pritegne predlog?
ripoHTMTe h h a n m uj h t e :
Aaio 6paTy cyMy. M npaB. MaMa npaBa. UBa 6apaHa napa. Rym jxycn. Apan cTap. y apana TiopčaH. Grapan npaBAa. Crapaa Ba3a. Ha, MaMa, Ba3y! y 6paia Ty3. M azm 6pary 6apa6aH. y Hac caA. M cHAy b ca,ziy. B cajxy npyA- fl 6y^y Tyi\ Baca, ypa! H 3Haio Bacio. Hy, BaHH h Baca, ciojia!
a npaB (izg. praf!) imam prav
CapaH koširun
Ayc H dušica
y apana TiopčaH Arabec ima turban
ii CHAy sedel bom
si 6yny bom
TyT tukaj
Baca ime, lask. (BacHJiHii)
a 3Haio poznam, vem
TPETHH yPOK
trdi mehki
M
trdi zlog
mehki zlog
K r X >K LJLI IX
k r x >K LU u bi: H
■HI L X■ '.m 11], Alj MZTJLl
JL
k g h ž
V i
>KM KH
111H TH
m (um) XH
Tbl, flbl TH, JIH
Cbl, 3bi CH, 3H
nbi, 6bi nu, 6H
Mbl, H bi MM, HM
pbl, Bbl pH, bh
KHT xaia UbiraH Myxa
KHprH3 maiea UHpK A bi M
XHpypr 3HM& iunnbi CbIH
rpiirna HMH UIHUIKa CHHHUa
Kpbirna HBŽIH »ap ČbIK
KpblUIH Mniua >KHp Cblp
mrp MbiuiKa My«{ KypHua
pbi6a MblUIH Kpyr ycw
TT7
p.imuiKimmiiriniKi
mmi,
mmgmimffJBtmmjiiem
L
jL
jL
'MIZ:miKumirimhkikhki
/ /J
Mmr/KKi
JL
rpiirna ime. lask. (rpiiropiiH) iKHp mast
Kptiina streha KHca mucka
xa.Ta koča Kptica podgana
HMH ime rpyiua hruška
Miinia ime, lask. (Miaanji) iRyi; hrošč
iiiipK cirkus Kypmi;a kokoš
IIIHIIH trnje Kpaaca tatvina, kraja
acap vročina
Vaja. Prepiši zgornje besede in sta vtke! Ugotovi, katere črke so v slovenščini enake in katere različne! Katere pomenijo drug glas? Katere poznaš iz srbščine in hrvaščine?
Izgovor
bi (trdi i, v transkripciji y). Izgovor glasu H: Izgovori slovenski polglasnik 3 (kakor e v »pes«) in dvigni srednji del jezika še nekoliko više proti nebu. Ustnice pa morajo ostati v isti legi kakor pri 3 in se ne smejo zaokrožiti.
uj, 14 so vedno trdi konzonanti. Za njimi se 11 izgovori kot h (y).
th, /ur, ch, 3h (t'i, d'i, s'i, z'i): mehčanje konzonantov pred h! Vadi trde in mehke zloge! Glej obrazec v okviru!
V poudarjenem zlogu je 11 (bi) srednje dolg, jasen glas: ycbi, TpHiiia (usy, gr'isa). V nepoudarjenem zlogu je kratek, manj izrazit: 3HMa, n,bira,H (z'ima, cvgan).
MyjK, Epyr (izgovori: mul, kruk!). Kako izgovoriš slovenski »mož«, »krog«?
ripoHTHTe h h a n h uj h t e :
Kama — Mama nama, KyKymna — nTMua. Mauia cbiTa. y Ahm rrramKa. fl wmby y hhhm. y fljiflh ycbi. LLIypa m Carna y MaMauiH. B ymax uiyMiiT. Mmua KpacuT upbimy. KpbiiuH KpacHbi. Bama npasfla. Bbi npaBbi. Huia, nyfla Tbi? H b M3Čy. y MauiH ujapbi. Ha, Mama, map! Kani map b a m k y! y mambi CbiH Cama. y Hmhm cšhh. Kyxapna wapm rycn. y rycn «up m nyx. — 3mvia. y Mkujm myfia h manna. Ha upbimax riTMijbi. CMHMLJbl —. HTHMbl. CHHMLJbl fKHByT y HaC.
KyKyniua Mania
HTaniKa il JKIIBy
yen Hlypa 1 Cauia j MaMarna b ymax KpaCHT KpaCHblft BH npaBW Hrna
kukavica ime, lask. ptička živim brki
(Mapi i h)
, 1 (AjieKcaiiAp. ime, laisk. | ^.JieKcaH^pa
mamica v ušesih barva rdeč
imate prav •ime, lask. (Hkob)
Ky^a?
1136a
map
Kara!
HMKa
Hima
Kyxapi;a
jKapiiT
rycii
niy6a
manKa
skiibyt
y
kam?
kmečka hiša krogla zakotali! jamica ime
kuharica peče
gos (4. skl.) kožuh
čepica, kučma
živijo
pri
METBEPTbIH YPOK
ji h m
ji m m
l č šč
trdi mehki trdi mehki
3 : E O : E 3 : e o : e
trdi zlog
mehki zlog
K®
3 -^ M-V
O JO
jia, jiy : jih, jih)
Jlbl, jio : jih, Jie, ji S
»e, iKe ie, me
me, me ne, me
ue na, iy, ih
Ubl, u.h • ma,my,mh
po3a jik>6jik> iiičh 3ta>k
jio6 jiyHa 3to eny
boji qyao 3th ecjiH
bojik Menim* ceho ejiKa
Meji m^na necHH ¿jih
jinna meTKa Bepa npH-e3fl
jičto poma Bepio npH-em
Jiea ueHbi Mope me ji k
e>k >KeHbi nojie iu,enKa
JieTMHK >KeCT TyHa 3HeprHH
r /
iKIKHKimiiigUilMBdEt
KitinimjEirjjKimBitiKuriKirjmKmAr.iMtEiEirjirjj.tiiziL
A.
vrtnica čelo kreda poletje led jež
JieTHHK letalec jtoCjiio ljubim
po3a
Jio6
Meji
jičto
jiefl
e®
nenHHK HJCTKa
poma
ii;eHbi JKeCT raea
9T0
Bepio
čepica, avba krtača, ščetka gaj
cene (mn.) kretnja, gesta vrat to
verujem
Tyiia oblak iuejiK svila
aTaac nadstropje menKa trska
epy peljem se iii;h zeljnata juha
ecjiH če nama hrana
eJiKa jelka Ha Jiyry na travniku
npne3A prihod yMa nprniacaio bistrim si razum
npneM sprejem
Vaja. 1. Prepiši zgornje besede in stavke! Ugotovi, katere črke so v slovenščini enake in katere različne! Katere pomenijo drug glas? Katere poznaš iz srbščine in hrvaščine? 2. Napiši vse besede s trdim in mehkim 1! 3. Napiši vse besede s širokim in ozkim e!
Izgovor
1 je trd (1) pred trdimi vokaH, pred konzonanti in na koncu besede: JioC, bojtk, men (lop, volk, m'el). Izgovor trdega 1: upri konec jezika krepko ob zgornje sekalce in si prizadevaj izgovoriti o! Ne zaokroži ustnic!
1 je mehak (1') pred mehkimi vokali (in pred mehkim znakom): Jiiina, jieio (lipa, l'eto). Sliši se kot zelo rahel lj.
M, m (č', šč') se izgovarjata mehkejše kot v slovenščini. Pri šč' je drugi del glasu (č) komaj slišen. .Oba sta vedno mehka, tudi pred trdimi vokali: Hy.no, p6m,a (č'udo, rošča).
3 (trdi e) se piše večinoma le v tujkah. (Izjeme: 9x! 9ž! štot in izpeljanke.) Je vedno trd. Pred trdimi konzonanti ga izgovarjamo široko (e), pred mehkimi ozko (e): ¿to, 9Tžlhc (¿to, etaš), 9th, 9Heprna (et'i, en'ergija).
o pod poudarkom je vedno bolj širok, v sredi med slovenskim o (noga) in o (kost). Nepoudarjeni o v končnem odprtem zlogu se izgovori kratko, nekoliko nejasno, med o in a: ji6to, 9to (l'eto, eto).
e pod poudarkom je širok (e) pred trdimi konzonanti: Ji&ro, ceHO (1'eto, s'eno) in Ozek (e) pred mehkimi: ecjiii, Bep» (jesTi, v'er'u). Če je več konzonantov, so pred trdimi vsi trdi, pred mehkimi pa vsi mehki: necHa (p'es'n'a). V začetku besede in zloga se e izgovori kot je (je), vendar mehkeje od slovenskega »je«: ecjiH, eJiKa, npn-esA, npn-eM (jesl'i, jolka, pri jest, prijom).
Nenaglašeni e v končnem odprtem zlogu ohrani svoj glas in je širok: Mope, nojie (more, p61'e).
e (preglas e > e) nastopa le pod poudarkom: menca, Jiefl, (šč'otka, 1'ot).
meHbi, men, qeHbi (žony, šeja, c§ny). Pazi, da ne mehčaš ac, m, n;, ki so vedno trdi! Pred katerim vokalom je veljalo isto pravilo?
M m t á ií t e :
B caAy uBexiM ánbie pÓ3bi. Ha nyry uBená nyunícTaa núna. — Hínná-fibiná nMcá nnyrÓBKa. Jlncá Maná. HÚHa h J]ma Manbi.— y 3mhw KÓuiKa Mypna. y HÓpKH MbiwKa. Mypna xióbmt Mb'wiKy. MbiiiJKa yrnná b HÓpKy. — y JléHbi Ha pynáx kot. Kot en cáno h Maco. Oh CbiT. — Aneuia fibin b necy. BtíflHT — y énKM éw. y éwMKa lírnbi. — Bbin y fláflM yneHbiH nec Bapfióc. Bapfióc BCTan Ha 3áAHHe nánbi, npnHec nánxy h flan nány.
ájibie pÓ3H žrvordeče vrtnice Ajiérna ime, lask. (AjieiícéÉ)
AymHCTaa dišeča nec velik, hud pes
SKH¿iá-6biJiá nekoč je živela Jiána taca
jiacá miyTÓBKa lisica zvitorepka nájiKa palica JIá3a ime, lask. (EjiH3aBÓTa) Jiec gozd
KÓniKa mačka b Jiecy v gozdu
HÓpKa luknjica npiiHéc prinesel je
kot maček
*
HTO 3
hto 3t0?
mjo 3to takče? A to tam? Hto takoe myka? A kmt TOwe pbifia? Hto Tanoe cmhml^? KTO 3TO (TaKOH)? A rfle TeTKa JlH3a? /lMfla m rietfl, Kyfla Bbi? Što BŠrna KHMra? Što CTon?
hto 3to (TaKoe)? kaj je to?
KJiacc razred
KapaH^ain svinčnik
to ono
Toace tudi
rae kje
ro?
Što Knacc. Što KapaHfláiii. Što KHiira. íHyKa — pbifia. HeT, kht He pbifia. CHHiiua — riTMLja. Što Aáfln BáHH. TéTKa TaM. M bi b Knacc. fl,a, Hárna.
HeT, što He CTon, sto CTyn.
TeTKa teta
üéra ime, lask. (IléTp)
KyAá kam
CTOJI miza
CTyji stol
ynpawHéHHe
IlepeiiHmHTe h bbiyhhte BonpócH h otbčth.
riHTbiH ypoK
O
(b h Vb cecTb pblČOJIOB ropoji
T CT>eCTb nbiJi iiopora
ko(f)Ta nbiJib Šopoma
lZ- TpoiiKa nofliem aoporo
c'e3fl oroHb h6jioko
f i OT'e3A 6ojibmoh kojioc
' J yroji jieH KOJIOCbH
(|)JIOT MOH yrojib jiehb KOJIOKOJI
(J)yHT MOH Bojira OMa KOJIOKOJia
Kpaii repoii Ojibra KOpOBa mojioko
bohha repoH caMOJieT Mockbš BOpOHa
(|)jiot
(f)yHT
repoft
cecTB
CLeCTb
K6(J)Ta
Tpčftica
c'e3,n;
0T1>e3A
yroji
yro«HB
caMOJieT
ph6ojiob
iibiji
nwjib
nofl-beM
mornarica
funt (0-41 kg)
junak
sesti
pojesti
jopica
vprega s 3 konji
kongres
odhod
vogel
oglje
letalo
ribič
žar. vnetost prah
dvig, dvigalo
oroHB
gojibuioh
Jien
jieHB
$0Ma
KopoBa
ropoA
Aopora
čopoma
Aoporo
k6jioc
kojiokoji
Oe^a
MOJiOfleacb
noŠT
BopoHa
ogenj velik lan
lenoba
Tomaž
krava
mesto
cesta
brada
drago
klas
zvon
ime, lask. (Oe/jop)
mladina
pesnik
vrana
Izgovor
ii (h c KpaTKoii): kakor slovenski j. Stoji le za vokali in tvori z njimi diftonge: MOii, Kpaii (moj, kraj).
t (trdi znak) je nem in pove, da se konzonant pred njim izgovori trdo. Piše se danes le še v besedah, sestavljenih s predlogom, kadar sledi za predlogom mehak vokal; 'h za predlogom naj prepreči mehčanje konzonantov. Loči: ceCTb (s'est') im ctecTb (sjest'). Nadomešča se lahko z apostrofom (').
b (mehki znak) je nem in pove, da se konzonant pred njim izgovori mehko. V mnogih primerih pa ne vpliva več na izgovor konzonanta (historična pisava), b nadomešča nekdanji i (primerjaj s slovenščino: iib/niiJii — pijan, jibëre — lijete).
COCTOHJICH (izgovori: s8stajalsa!) : pripona ca otrdi v »sa«.
Izgovor v o kal ov glede na p o u d a r e k
(Pregled)
Vokal v poudar jenem zlogu je srednje dolg in jasen (glej lekcijo 1—4!).
Y zlogu pred poudarkom je kratek, deloma oslabljen: apân, ypâ, ijbirâH, h3fia. HeBâ.
Y nepoudar jenem končnem odprtem zlogu ohranijo vsi vokali svoj glas; so pa kratki, manj izraziti: MâMa, HMfl, MÔpe, ačth. Končni odprti o je nejasen glas med o in a: JléTO.
Y vseh drugih položajih (to je 2 ali več zlogov pred poudarkom in v zaprtih zlogih za poudarkom) nastopi večja ali manjša redukcija, v nekaterih slučajih skoraj izpad vokala: KOJiOKOJiâ (kaï(a)kalâ). Vsi vokali so zelo kratki: Kapaii;[âiH, 6a6yniita, pbrôojiÔB (karandaš, babuška, rybalof). Vokali o, e, a pa v tem položaju izgube svojo barvo.
Vokal o je jasen le pod poudarkom: aom. — V zlogu pred poudarkom oslabi v a (akanje) : MocKBâ, Aopôra (Maskvâ, daroga). Ali poznaš enak pojav v kakšnem slovenskem narečju (gaspâ, raké, nagé) ? — V zadnjem odprtem zlogu je kratek, nejasen glas med o in a: JléTO, 3T0. — V vseh ostalih položajih se reducira v glas, nekoliko temnejši od našega polglasnika [a]: mojiokô, rôpofl, kôjiokoji, hôjioko (m^Iako, gorat, kockal, jablako).
H h t à m t e :
lOrocnéBMfl — Mon floporân pôflHHa. LUyMMT npeKpécHoe lorocnaBCKoe MÔpe. Bônra — pyccKaa peKé. MâMa — cBrnoe hmh. BâôyujKa paccnâ3biBana CKé3KH. PeôâTa flénann 3Meii. LUypMK, côéraii flomôii! Hecii K/iew, fia He nponéii! — 3aryflén ryflOK Ha 3aBÔfle. Oh 30Bëï Ha paôéîy. nana h Méwa hflyt Ha paôoTy. y OoMb'i oTéq MbinoBâp, a MaTb npâHKa. flëTp pbiôonoB.
y rieTpa cedpa Kyxapna. — Y nac b limone xopoiiiHM xop h opKecTp. fl 6apa6aHiMMK. BapačamuHK čbeT b 6apa6aH. l"lo-mapHbiM KonoKon 6beT TpeBČry. !"lo n0B0fly nočeflbi Han BparoM b Mockbč 3bohhj1h b «onoKona. Ilo flopore neTMT riTMija-TpoMKa. TpoiiKa neTMT, KOnOKČnbHMK 3BGHMT.
Aopora.ii
po^Hiia
paccKa3HBajia
cKa3Ka
pečflTa
3Meft
cGeratt!
AOMOft
3aryA0Ji ry£OK
3aB0A
paSoTa
draga
domovina
je pripovedovala
pravljica
otroci
zmaj
steči!
domov
zatulila je sirena
tovarna
delo
gredo
MblJIOBap npaHKa xoponiHil xop
OapaGanm.HK CbeT B
CapaCaH GbeT TpeB6ry 110 II0B0Ay nočeta Bpar
no flopore
milar
perica
dober
zbor
bobnar
tolče na boben bije plat zvona o priliki zmaga sovražnik po cesti
n p o m t m t e h h a n h ui m t e :
nofl ropoM — 6oiibmoH ropofl. 3a rčpoflOM ctomt aom ČTflbixa. TaM 0TflbixaH3T TpyweHMKM. ČKono flOMa — ropoflCKCM cafl. TaM rynaiOT m nrpatOT fletm. Bončfla h Cohh mmt3kdt riMOHepcKyK) npaEfly. Aneuia noeT necHto o pčflHHe. Oh noeT xopouio. — 3a aomom nyra w nona. B nonxo3e pafiČTatOT koxixo3hmkh. Ohm cčiot jkmto. flapbH h Bopiic Tome noMoraK}T pafiČTaTb. florofla xopo-ujan. noioT nTMUbi. Bflann nrpaiOT Ha 6ananaiiKe. CnbiuiHTCfl necHA yflanafi o Bonre pene.
noroBopKa: Kocm Koča, nona poca.
Poca flonoM, httm aomom.
0TAHXa»T
TpyjKeHHK
OKOJIO
ryjiHK)T
Bojič^H
CoHH
jiyra
K0.1X03
norčka xoponiaii
B^ajiii
y,najiaii
noroBopKa
nona
flojiofi
so na oddihu delovni človek okoli, pri se sprehajajo
ime laslc i Bjia^HMHp ime, lasJc. ^ ^^
travniki
skupno kmečko gospodarstvo
lepo vreme je
v daljavi
zanosna
rek
dokler dol
LUECTOH yPOK
nepenejwa
MeJlOBČK
Tenepb
TeJie(|)öH
ÄepeBo
6eper
Cepreii
noe3ÄKa
noe3Ä
MHCO
nepenejma
Tenepb
noe3AKa
n6eÖÄ
MflCHHK
THJKeCTb
THHCeJIHli
ceaTejib
BpeMfl
očMBJieHHe
JKH3HB
Izgovor
MHCHHK
TH>KeCTb
THHieJIblH
TilHieJIO
ceiiTejib
BpČMH
BpeMeHa
HCJIH
H3bIK
HHUO
prepelica zdaj
potovanje
vlak
mesar
teža
težek
sejalec
čas
objava življenje
HHMKO wejiäHHe
EjiH3aBeia uienTäTb
oöbHBjieHHe >«apä
MauiHHa uiajiy^H
LLJli JI 0 ueHä
ULIHpHHä ueH3ypa
>KH3Hb qac
My>KHK qacbi
U.H(f)pa qacoBmHK
»eHä maAHTb
MyjKHK nn(f)pa acejiäHne kmet številka želja
acapä niajiyH nac nacbi vročina porednež ura (čas) ura (predmet)
naooBmHK ina^HTb Hänaji urar prizanesti je začel
Vokal e | ohrani svojo barvo pod poudarkom (gl. 4. lekcijo!), v zlogu pred poudarkom, in v končnem odprtem zlogu: Bepa, ecjia, HeBa, MČpe. Y vseh ostalih zlogih se reducira v glas, nekoliko svetlejši od slov. polglasnika, med e in i [1]: BpeMeHa (vr'im'ena), AepeBO (d'erm>), Ejm3aBeTa (jdizaveta).
| Vokal n ohrani svoj glas le pod poudarkom in v končnem odprtem zlogu: mhco, BpČMH. V zlogu pred poudarkom oslabi v e: mhchhk, h3bik, hhhko (m'esn'ik, jezyk, jejičko). V ostalih položajih se reducira kakor e v glas med e in i [i]: ceaTejib (s'ejitil').
Vpliv šumnikov na sledeči vokal:
Za trdimi konzonanti slednjih vokalov:
a:, in, u
se izpremem izgovor na-
H (poudarjeni in nepoudarjeni) 6e izgovori kot bi (y): skhto, ranpHHa, ippK. (Gl. 3. lekcijo!)
\ (samo nepoudarjena) se izgovorita temnejše, bolj za-/ molklo: JKeHa, inenTyH, ii,eHa, a;apa, niajiyH.
se spremeni izgovor
Za mehkima konzonantoma | H, in, vokala a:
a v zlogu pred poudarkom se zoži v e: lacbi, mafliiTb (č'esy, šč'ed'it');
več zlogov pred poudarkom in v zaprtih zlogih za poudarkom se reducira kakor e v glas med e in i [i]: »lacoBiiuiK, Hanaji (č'isafšč'ik, nač'il).
npoHTMTe M HanHuiMTe:
y nepenenKM 6b'mn npenecTHbie, MHneHbKMe nepenenaia. BapeHbKa, JlM30MKa h Bšhh — moh ManeHbKHe floporMe npmi-Te/iH. /liofleii MHoro, a nenoBeKa HeT (noroBopna). Ha 6epery peKM pacreT Monofloe flepeBO. KypoHKa CHeaia 3onoTČe ammko. CšflTenb nocenn powb w nujemii^. B KonxČ3e ycTpoHnM riciiM. 3a3B0Hnn Tenei})6H. PyccKMii a3biK — cnaBflHCKHii fl3bin, oh čseHb 6jim30k cn0BeHCK0My. Mbi ymmmcfl pyccnoMy A3biKy. Ha 3aB6fle nonyminn HČByio Mamt4Hy. MauiHHiicT jiiočmt cbokj ua-uiMHy. HacTynMna dojibiuafl mapa. CerčflHn «apno. Moii to-BapMm Miiuia čonbUJOM wanyH. B «nacce HaM He no3BonnioT menTŽTbCH. KoTopbiii Tenepb nac? Tenepb fleBHTb HacoB. HacoB-U4mh nonpaBnaeT nacbi. HacoBČii ctoht Ha nacax. BpeMeHa nepe-MeHMnHCb h m bi nepeMeHMJiHCb c hmmm. y Hac Bcex ofimee
HtenaHMe: ycTpoMTb HČByio CHacTniiByK) «H3Hb.
*
riMOHepbi BbiexanM M3 ropofla. Ohm jkhbj/t b narepe Ha 6epery uiHpČKOM peKM. 3a narepeM 3eneHbm nec. B necy ohm cofiMpaioT nroflbi m rpn6bi. TaM npoxnaflHO aawe b wapKMM fleHb.
3mm6hd Mopo3. Ha flBope ronoAHbie nTMuibi. fleTM nrafist nTMi4 m KopMAT nx. Ohm flenaiOT flna hmx KopMyujKH.
flaBen efleT b TpaMBae. AneKceii eneT Ha BenocMneAe. Erop noexan n6e3flOM, a h noiiAy nemKOM. Mbi noefleM b Poccmkd. A°
CBHflaHHfl!
KoHeLt — fleny BeHeu,
nepenejiHTa prepeličke onem» zelo
ycTpoHJiH so napravili noJiyriUJffl so dobili
/i c ji h jasli, otroški dom cero^ha danes
(izg. s'evodn'a)
JKapKO n03B0JI3K)t menTarbCH nacoBOii Ha Hacax
CHaCTJIHBbIH
vroče
dovoljujejo pošepetavati straža na straži srečen
(izg. šč'asl'iv3j)
ohh e^ht ohh BLiexajIII
jiec
ohh C0Cnpai0T rpHČLi
jedo
so se odpeljali gozd nabirajo gobe
np0XJiaAH0 /jasKe
3HMOK) M0p03
Ha Asope TOJIOAHbie flJIH
KopMyuiKa oh e^et BejiocHnČA Erop
m bi noe^em
hladno celo pozimi mraz
zunaj (na dvorišču) lačni, -e za
krmilnica se pelje kolo
ime, lask. (lOpM) potovali bomo
B B6JIHKOH OTeHeCTBeHHOH BOHHČ K)rOCJiaBCKHe H pyccKHe napTH3aHbi BMecre čopojmcb npoTHB o6m,ero Bpara.
aa 3npaBCTByeT ejiHHCTBO h 6pžtctbo Bcex CBO-60AHbIX CJ13BHHCKHX H3p6flOB!
BeHHan cjiaBa repoHM, OTAaBUHM >KH3Hb 3a cbo-66fly H H63aBHCHMOCTb HailieH pOflHHbl!
(Ct3Jihh)
CEAbMOH yPOK
Hayna He Myna
H Tbl OH OHa OHO Mbl Bbl OHH
fl yhehmk. Tbi ymehmua. Oh manbhhk. oha flebohka. Mbi TOBapMLUH. Bbl yneHHKli H yll€HMI4bl. OHH ManbHMKM. Ohh Re-BOHKH.
H He yHHTenb, a yneHMK. Tbi He yHMTenbHMMa, a yMeHMi4a. Oh He pyccKMH, a cnobeheu. OHa He pyccKan, a cnobehka. Kmt He pbifia. Bojih He nacfyx. CTapoctb He paflocrb. Hayna ne Myna.
»Imeti«
y MeHfl (ecTb) y Hac
y Teön y Bac
y Herö, y Hee y HMX
y mehfl ed KHMra (khmtm) y MeHfl HeT KHMrn (KHMr) ectb jim y Teöa KHMra (KHMrH)? HeT jim y teöfl khm™ (khmO?
3flpäBCTByfi, Mrima!
edb jim y teöa pyccKan KHMra?
A cnoBäpb y Teßfl ecTb?
i
EcTb jim y öpäTa ra3eTbi m wyp-Hänbi?
Pä3Be oh noHMMäeT no-pyccKM? A y cecTpw TÖwe ecTb ra3eTa?
flÖMa jim tböm ÖpaT?
HeT jim y Bac flöMa päflMo? A y tötkm m y flflflM ecTb? CnyiuaM, Miiuia, y Teön jim moa
cyMKa? CnacMÖo!
flo cBMfläHMfl, Miiuia!
Pa3roßöp (Minna h TpHina)
3flpäßCTByM, Tpiiuia! fl,a, y weHfl ecTb pyccKafl KHMra. HeT, y MeHfl eiye HeT cnoeapfl,
ho y ÖpäTa ecTb. P,a, y Herö ecTb riMOHepcKan
npäßfla m OroHeK. Käu we, oh xopotuö nohmmäet! y Hee HeT hm ra3eTbi, hm wyp-Häna. OHä eine He yMeeT mm-TäTb no-pyccKM. HeT, oh cennäc He flÖMa, oh b uiKÖJie.
fla, y Hac ecTb xopöuiee päflMo. HeT, y hmx ecTb rpaMMO