QČemo, da bodo naši dtroci , m otrooi jiaših o*trok uživali mlr, svotoodio lm blago-stanje.
Ladijskl oficlr se je nepre-stano vrtel okrog mladih. Arabkinj, hčera bogatih trgov-cev, ki so bile na ekskurziji po Evropi. Hotele so biti »evropske dame« in so prepri-čevale oficlrja, da so po po-rcklu Evropejke. Ta.je poka-zal~ na neko izrazito Arabki-njo in dejal, da če je ona Francazinja, je on Kitajec.
Sredi noči je ladja rezala valove Tirenskegi morja. Sta-
del za mizico z našo zastavo in se tako na nek način ločil od ostalih in dal svoji prisoi-nosti večji pomen. Razumlji-vo je, da ti takrat kadar gre za nacioii&lni ponos, ne bo žal visokega računa za pijače in tudi ne previsoke napitnine, ki je-v-tej deželi fetiš.
Naš šofer je samo v začet-ku od časa do časa dajal po-jasnlla. Vendar pa je lepa Svedmja, fci je sedela na sto-
Gladko obrbt sem vstopvl v frizerski salon in vprašal za-čudenega brivca, kollko stane britje. Odgovor je bil — 250 lir. Zahvalil sem se in odšel ven. »Maščevanje« je uspslo.
Za ostanek denarja sem si kupil glabius, ki sedaj krasi mojo sobo. In še nekaj, ne ncmerai-am ga riesti v kami-sijsko trgovino.
iribtiitfii jjš}
SLAVNA DESETLETJA SPOPADOV, IDEJ IN VZTRAJNIH BOJEV-
Z ZADNJIM DECEMBROM 1959 smo zaključili jubilejno leto, v katerem smo proslavljali 40-letnico KPJ oziroma ZKJ in SKOJ. Na naših straneh smo skozi vse leto prikazovali boje predvojnih naprednih študentovskih gibanj in skupin z nazadnjaškimi elementi in koncepcijami, boje, ki so jih bojevali napredni studentje v enotnih vrstah skupaj s slovenskimi delovnimi množicami, za osvobo-ditev teh množic.
S TEM SMO SE OBENEM oddolžili jubileju, ki ga je v znamenju 1919—1959 slavila tudi slovenska univerza, saj je bilo veliko predvojnih akcij naprednih študentov posvečenih prav ohranitvi in uspešnejšemu razvoju te naše najvišje znanstvene in kulturne ustanove.
Z JANUARJEM 1960 stopa »tribuna« v svoj DESETI LETNIK. In ob tem jubileju, ko se oziramo nazaj na prehojeno pot, prcmagane težave in izbojevane boje, je prav, če se z enotnim, vse obsegajočim pogledom ozremo še na predvojni napredni Studentovski tisk, katerega dediči in nadaljevalci liočemo biti.
Prvi koraki
Na majavih tetreiljih akmeča politična ttruktura mlade države »troimenega« na-rada, od te stsukture odvisrao življenje novo-u&tanovljene univerze in vse&transka hetero-genost slušateljev so dajali ton prvim orga-ni-zaoijam in prvemu tisku stovenskih š>tu-den-tov.
Zaradi ekoniomskiih težaiv rojeno delo Eko-nomsikog saveza jugoslov&nskih studenata je dalo v začetku leta 1920 nekaj sporadično izhajajočih številk »Studentskega glasnika«, ki so ga tiskaili v Ljubljani. Tam je imel tudi svojega urednika. Razčiščevanje v libe-rainih, na strogo unitairistične pozicije pre-hajajočih vrstah društva Jadran je rodilo »list za kulturno orientacijo« » »Vidovdan«, ki je z daljšimi vmesnimi presledki izhajal od februarja 1921 do sredine leta 1925, ko je, sprva umitaristično navdušen, dokaj razvo-denel zannirl. Klerikalna študentovska dru-štva v prvih letih obstooa slovenske univ&rze nisiO imela svojega peniodičnega, lista.
Redka poro&ila o delovanju Društva štu-
dentov-k(jniuni.S'tov ni koinurustičnega Vsta-jenja srečujemo v tedainjem naprednem tisku od »Ujedinjenja« do glasila SKOJ »Crvena zastava«. Ze ob samem začetku rasti pa je bilo z Obznano in Zakonom o zaščiti države naprednib študentovsko gibanje tnočno priza-deto in v svoji dejavnosti zelo omejeno. Na kako lastno glasilo v tafcih razmerah ni bilo misli-ti.
Kljub ekonomskemu in idejnemu pritisku buržoazije na orientacijo študentovske mla-dine je vendar prihajalo do ve&jdh ali manj-ših uporov v liberalnih in klerikalnih vrstah. 2e v Vidovdanu, konec leta 1923, je Srečko Kosovel v uvodniiku zapisal, da bodo »vstali delavoi in vsi, ki gradijo življenje v njegovih posameznih deliih, kajti zgodovino pišejo mase .. . treba je pomlajenja! Bojevati se mo-ramo zoper kavarniško, promenadno in kine-ma-tografsko kulturo«. Čeprav je bilo tako pisanje osamljeino in iz^topajoče, je v štu-dentovsikem tisku napovedovalo novo ob-dobje. Zdi se pa, da je Vidovdan držalo trdno v rokah liberalno Centralno tajništvo, ki je poverjalo uredništ" mesljivim ljudem. Za-hteva po konikre.iojšem politično-idejnem opredeljevanju zaradi novih razmer v Vidov-danu ni doaivela uispeha Zaverovanost v abstraktriio in naimišljeno svobodomiselnost, za katero niso več vedeli prav kam z njo, je vodila v s^erilnost »Vidovdan« je v '"»tni. nemoči usihal in tudi ugasnil
V š&Iskem letu 1924-25 je klerikalna Aka-demska zveza pričela izdajati revijo »Križ na gori«. Poscben konzorcij ,je v istem času zasnoval MLADINO, list mladib in,^»sveto-valko starcjšetnu rodu, ki bo z njeno po-močjo na najbolj objektiven način spoznal težnje in cUje generacije, ki gre za njim«. Pri tem pa Mladina na noben način ni itnela namena odpreti vrat »strastem. ki jih netijo polit'xTi<; struje in stranke». V leposlovnem delu je načclno prinašala le prevode iz stare klasične litcrafure.
Z drugim lctnfkom 1925-26 je Mladina do-življala preobrazbo. Krog SreČka Kosovela jf> prevzel revijo v svoje roke, sprcmenil je njeno vsebino in iska! novih poti, kajti »čas zahteva nove orieotacije!« Mladina je postala »edina kulturno-boina slovenska revija«. V njej so se namenMi pisati »o vsem tistem, o čemer so fik'cni)i kulturni gospodje molčati«.
»Vi, ki sic mlarli, ki nosite v sebi srčnost In nova hrepsnenja. nabrusite mcče, pripra-vite ostre puSč:ce in ognjemete, da izsekamo, lztreb'mo f?* izžremo vso smrt»!,)!vo navlako, ki se je v te'^ii č^sa vsesala v teio slovenske kulturc! Pro« z m;st:čtii(n, brcznlodrJm san-jarjenjetn, z načitanim pesimizmn-n . . . danes,
ko stojimo ob smrti romantike, dekadence itd., je treba zdravega, krepkega, življenjsko upornega in v življenje verujočega novega realizma!« (II. št. 2—3.) Nekako tak je bil njihov kulturni in literarni program.
Na področju njihove socialne usmeritve so hoteli »enkrat za vedno obračunati z onimi, ki v svojem malenkostnem malomeščanskem samozadovoljstvu oslepijo za krivico in kri-vice; enkrat za vedno obračunati z onimi, tolažečimi gladno zmrzujoče človeštvo s tolažbatni onega sveta, ki rosi v človeka krščansko ponižnost in usmiljenost«. (Srečko Kosovel, II., str. 34.)
Klicali so »v borbo za nacionalno. gospo-darsko in politično svobodo slovenskega na-roda, proti kapitalističnim velesrbskim tcn-dencam«. »Kličimo in dramimo sužnje, ki še ne vedo, da so sužnji. Zedinjeno, enako-pravno Slovenijo! Slovenijo — Slovencev! To je naš program. Zivimo še nesvobodni v svobodnih državah. Hočemo boj z italijan-skim fašizmom in inozemskim impcrializ-mom. Bojevali pa se bomn tudi z domači-mi... da dosežemo zed!njeno in svobodno Slovenijo.« »Za suverenost slovenskega de-lovnega naroda! Za samostojno in zedinjeno SJovenijo v bratski federativni vezi z bal-kanskimi narodi.« (III., str. 98.)
Ob koncu tretjega letnika so ugotavljall: »Pred dvema letoma nas ,1e bilo malo in še tni si nismo bili v hotenju soglasni. Potem so pristopali drugi, se nekateri ločili, stnrt pa nam je ugrabila voditelja našega gibanja S. Kosovela. Naši upi so bili veliki. Uvideli pa smo potrebo trdega dela... in življenje nas je privedlo od individualnosti k kolek-tivnosti. 2e so se pojavili v svetu prvi znaki organiziranega odpora delovnega in zatira-nega človeka in narodov. Mi se pridružuje-mo temu gibanju ... imperialistični kapi-talizem ima denar, nima pa etične vsebine. Zato je vera v našlh srcih. V nas sta živ-ljenje in mladost! Ne banao molčali!«
»Medtem, ko smo ob prevzemu našega lista tnislili samo na dvoje: na okrepitev slovenstva, na prlznanje slovenskega naroda v naši državl in svetu, na njegovo pravo osvobojenje in na očiščenje v raznih naših kulturnih ustanovah in javnetn življenju, stopatno scdaj v novo fazo, k pozitivnemu ustvarjanju po določenem progratnu, ki je zrastel v nas samih.«
»Ze so se pojavili v Evropi, kakor tudi na ostalih kontinentih, prvi znaki organizi-ranega odpora delovnega in zatiranega člo-veka in narodov. Mi se pridružujemo temu gibanju, zakaj kruto občutirao težko pest imperialističnega kapitalizma na našem tilni-ku, ki hoče do skrajnosti izrabiti našega delovnega človeka ...«
Boj proti fašizmu in zatiranju se nadaljuje
V dveh številkah četrtega letnika je so-delavcem Mladine še uspelo ob nekaterih problemih zestaviti »brezobzirno kritiko kul-turnih in političniih razmer sredi gnile moč-vare sodobnosti«. Zaradi finančnih težav pa je »Mladina« morala juridično prenehati, do-kler se ni kot nadomestilo in nadaljevanje ustanovil nov liat SVOBODNA MLADINA.
Ob izidu je bila dana obljuba, da program ne bo spremenjen, da bo torej Svobodna mladina»brezpogojno izpovedovala svoj-o slo-vengko misel in da bo prav tako brezobzirno nadaljevala borbo za kulturno, gospodarsko in poHtlčno osvoboditev Slovencev, združeno ¦ z borbo proti kapitalističnemu družbenemu redu«.
Svobodna mladina je tako nadaljevala svojo kulturno-politično borbo proti čudnim razmeram v nekaterih slovenskih kulturnih Instituoijah, kritizirala je politiko sloVenskih kTerikalcev po njihovem vstopu v vlado, bo-rila se je za priznanje obstoja slovenskega naroda in je nacionalnemu vprašanju nasploh posvečala največ prostora. V tej zvezi je po-udarjala svojo protifašistično orientacijo, ob-sojala je vsako popuščanje pred tendencami jugoslovanskega uniitarizma in se zavzemala za otrientacLjo k »revolucionarni protiimperi-alističnl Rusiji ne le glede socialnega, tem-več tudi glede našega nacionalnega osvobo-jenja«.
Ob uvedbi šestojanuarsk diktature je Svobodna mladina prinesla kratko notico: »Zaradi sipremenjenih notranjepolLtičnih raz-mer smo morali značaj lista spremeniti! Z novim letndkom prenašamo težišče našega udejsti10' ''-'n v Jiteraturo in umetnost, razen
literarno-kulturnemu eseju pa bomo tudi na-dalje, kolikor bomo mogla, posvečali pozor-n-ost družbenim in politi'čnim problemom. Smer li&ta se v ničemer ne spremeni.« Z dvoj-no številko (II., št. 2—3) se je revdja brez besed poslovila. V zvezri s komunističnimi letaki, razširjenimii ob 10-letmici obstoja ljub-ljanske univerze, in prepovedanim sestankom Kluba neodvisnih akademikov je bila večina sodalavcev Svobodne mladine v preiskavi. Obdobje že diokaj utrjenega Levičairskega štu-dentovskega tiska je bilo prekinjeno.
pasivnost in nezanimanje za aktualno pro-bkmatičnost da lašnje dobe domala izginila. Članstvo se sistematično izobražuje, zavzema svoje stališče do vedno znova porajajo6ih se problemov, kritično miotri vse pojave sodob-nega življenja in se resn-o pripravlja na pot
Akademik
lzdal akademski agrarni klub
,,N j 5 v a«
V obdobju diktature srečujemo le dvoje nacionalističnih glašil, »Omladino« in »Val«, ki sta spremljali unitaristično lismerjene Ja-dranaše in druge »Aleksa.ndire« v njihovi »junašM« obstrukciji široke, demokratično usm»rjene študenlovske fronte.
Prlzadevanja naiprednih študentov v nji-hovi borbi proti diktaturi, zlasti v letih 1931 do 1933, so lahko dobivala sivcj propagandno-idejni izraz le v števdlnih ileg-alnih letakih in to vse doitlej, dokler ni Ljubljanski uni-verzitetni komite KSJ pričel z izdajo ilegal-nih RDECIH SIGNALOV. Le-tl so izhajali od novembra 1932 pa tja do koinca 1934. Ves čas »o v svoji odločni revoluoionarnosti spremljali življenje na univerzl in izven nje. Ker je Triibuina o Rdečih signalih že v tem letu objavdla obšlrnejši sestavek prof. dr. M Mikuža, naj ponovimo le njegovo zaključ-no misel: »Reči moramo, da so te, danes že tako redke števiilke tega ilegalnega študen-tovskega komunisibičnega glasila zelo po-rnembne iz dveh razlogov: so revolucionair-no ogledalo tedanje dobe in zgled pravih revolucianarnih študentovskih cdgovorov na vse, kar je težd-lo tedanjn družbo.«
Ljubljana 1934
Za lclub odgovarja odbor (predstdnik Črnilo Avgust, Kolod^orska 22.) Tiskala tisk.rna S I a t n a r, druiba I o. i. v Kamniku.
v življenje, kjer bo slej ali prej 9kušalo svoje nazore in poglede praktično udejstviti.« Tradicija takega Triglava se je po njegovi prepovedi nadaljevala v Mladem Triglavu in po zatrtju le-tega v Slovenskem klubu. V njem pa se je izšolal velik del študentov, ki so se udeležili NOB.
Zaostritev družbenih nasprotij ob politič-nem pritisku diktatorskega režima in močno poslaibšanem ekonomskem stanju, ob splošni gospodarski krizi je pospešila diferenciacijo v študen-tovskih vrstah. Iz istih osnov poro-jene številne študenbovske aikci.je v letih 1931 do 1933 so k tem doprinašala *e svoj delež.
»Akademsko društvo Ti^glav se je osveže-valo vedno z novimi, mladimi močmi, ki s>o že iz srednje šole prinašali svoje določeno gledanje na vso aktualno sodobnost. Na uni-verzi so se glasnifci nove miselnositi, ki po-meni odkLon od dosedanjega psevdonapred-njaštva z vsemi njegovimi tipičnimi sloven-skimi priznaki, praktično in idejno poglab-ljali,« je rečeno v brošud BESEDA O NAŠEM DELU, ki jo je TRIGLAV leta 1933 namenil abiturientom. »Močna socialna orientacija članstva, ki prehaja v razredno-marksistični svetovni nazor, je praktična posledica tega smotrnega dela Iz društva je nedelavnost,
V uiub.. ., -¦> k.tcio Je 2n«ilna dok:.j stroa*drugi breg~ bil v resniei aktiven.
Vedno aktualen, vedno politično živ
Po polletnem presledku je Akademske-mn glasu sledilo »akademsko glasilo za uni-verzna in javna vprašanja« — »1551« (Spo-minu leta, ki je s prvo slovensko knjigo iz nediferencirane podložne kmečke mase ustva-rilo slovenski narod.) List je sprva vsak teden, kasneje vsakih štirinajst dni, z dalj-šim presledkom v letu 1937, od jeseni 1936 do sredc 1938 polnil stolpce s študentovsko in mestoma tudi širšo slovensko probiema-tiko.
Pod naslovom »V službi ljudstva in kul-ture« si je v prvi številki lista uredništvo zapisalo v program: »Novi akademski lisl bo... na univerzi predvsem v podporo borbi dijaštva za vse tiste konkretne težnje, ki so postale v zadnjih letib že kar tradicionalne Borba za univerzitetno knjižnico je danes že končana. So naloge, ki bodo terjale še več-jih naporov: za sedaj dograditev medicinske fakultete s kliniko, nov kemični oddelek, hidrotehnični inštitut. Poleg tega: borba za notranjo izpopolnitev univerz, za izboljša-nje posameznih oddelkov, za socialne insti-tucije, za popularizacijo univerze ... ne gre nam za golo zidovje, gre nam za duha... silijo nas k pisanju težke razmere na SIo-venskem. Razvoju gospodarskega propada se je pridružila še globoka kulturna tema, ja-lovost našega javnega življenja in razvred-notenje vseh morainih vrednot. .. danes vo-dljo naše življenje neodgovorni ljudje, vse, kar je vrednega, pa molči. Predvsem univer-za sama.. . Kolikor tehtamo staro genera-cijo, ne verujemo več, da bi bila sposobna in voljna izpremeniti prakso našega javnega življenja ... Ne delamo si glede sebe nobenih utvar, toda v sebi čutimo nepomirljivo vo-ljo, da pregledamo vsa velika in tnala vpra-Sanja, ki se tičejo slovenskega ljudstva, vzgajamo med seboj ljudi. ki bodo strokov-njaki v svojem delu, vsi z isto strastjo hle-peli po boljšem življenju malega človeka in delali neprestano za izboljšanje slovenskih razmer... Pošteno se nam zdi, da je pro-gratn našega dela tak. da bi morali blti pri tem zdru/;eni vsi Slovenci. Ne Moskva, ne Eim—Ljubljana! Ta Iepi kos slovenske ¦emlje.«
8 takim, mestoma nekoliko separatistično •bsrvanim programom, kakršnega, je obliko-fjJa tedanja objektivna situacijV in delna jjpAoit subjektivnih sil, je list 1551 spremljal
pomembna dogajanja v umverzitetnem ... splošnem družbenem življenju. V njem so se javljala poročila o delu v naprednih sku-pinah — Domu visokošolk, NjiVi in še pred-vsem o Slovenskem klubu, ki je skupaj z listom rastel in se razvijal v dosledno marksistično smer. Ob stagnaciji dela v Aka-demski akciji, ki je prešla v klerikalne roke, je list stalno opozarjal na potrebe univerze, se boril za kemični inštitut, za hidrotehnični laboratorij, za stolico slovenske zgodovine, za, slovenski zdravstveni center. V obširnih sestavkih, pisanih na osnovi konkretnega študijskega materiala, se je boril proti šol-ninam, za zboljšanje gmotnega položaja štu-dentov, za neodvisno akademsko menzo itd. Z vso resnostjo se je ustavljal ob problemu slovenskega šolstva, spremljal je delo v parlamentu in banskem svetu. V njegovo obdobje sega problem nove uredbe za teh-nično in medicinsko fakulteto. Seveda pa tudi list 1551 ni mogel mimo važnih medna-rodnih dogodkov, ki so odtehtavali, ali mir ali vojno.
Vedno aktualen, vedno živ z geslom »mo-ramo postati politična generacija« je s šol-skim letom 1937-38 list 1551 svoje delo za-ključil.
Zahteva:
delo izobraženca naj v celoti služi Ijudstvu
I.eta 1937 je Slovenski klub izdal brošuro z nasilovom NASl POGLEDI, ki je v doteda-njem slovenskem kulturnio-polifičnem življe-nju vzbudila precej komentairj ev in poleg pričakiovianiih tudi nepričaikovana nasprotova-nja. Naslovi sestaivkav kažejo na probleme, ki so jih avtorji načeli: Osrednji slovenski problem, Na&e razmerje do javnega življenja, Slovenska univerza, Akademska akcija, Uni-verzna avton.omija io aikademska svoboda, Pregled akademsikega kulturnega in politič-nega življenja, Problem slovenske visoko-šolke.
»Akademik se mora prav zaradi natog, ki jih bo imel iin za katere so potrebne vefrje intelektualne zmožnosti, živo zanimafa za vse pojave javnega življenja, jih kritično preso-jati ter vrednotiti in se s svojim delom po-lagoma vraščati v družbeno dogajanje.«
»Mimo obstaječih strank si postavljamo danes svoj gospodarski in kulturni program, ki bi mOTal biti že dolgo sestavni del pro-grama vsake slovenske politične stranke.«
»Naš pogled na slovensko vpražanje je nujno političen, ne pa strankarski.«
»Prva in osnovna vrednota nam je Clovek, človek kot družbenio bitje, človek kot pro-dulct družbenega ofcolja, določenih pogojev in razmer.«
»Sodamo saiaii *če gradiimo iz ljudstva iz njegovih potreb in zahtev, če so naše težnje slovenskega delovnega človeka, če skušamo potrebe in zahteve slovemsikega naroda po svojih močeh realizdrati, pote-m bo na§e delo obveljalo, če ne, se bo razblinilo v praano, se bo sesulo . ..«
Teh nekaj citatov naj približno nakaže hotenja in usmeritev študentov iz Slovenske-ga kluba ob prvi obletnici njegovega obstoja.
Glasnik demokratskega
in antifašističnega
programa
Leta 1937 je bila napredna študentovska periodika obogatena še z — res samo dvema — a vendar pomembnima številkama ciklo-stiranega SLOVENSKEGA STUDENTA. Uvod v prvo številko, izdano meseca maja, se glasi: »Razmere, v katerih živimo, nam na-rekujejo izdajanjc lista, ki bo skušal postati glasnik vse slovenske študentovske mladine, brez ozira na svetovno nazorsko usmerje-nost, in zastopati dosledno njene življenjske interese. Njegov namen je postati ogledalo, kritik in organizator naše borbe proti za-postavljanju edine slovenske univerze, za demokratske svoboščine in avtonomijo, za korenito izboljšanje socialnega položaja na-šega študenta.«
2e iz samih uvodnih besed je razvidno, da si je Slovenski študent prizadeval biti glasnik ideje formiranja ljudske fronte na univerzi in je skušal na tak način uresniče-vati iniciativo Partije med študenti. Zal je že ob drugi številki posegla vmes policija z iskanjem izdajateljev lista. Kljub temu pa se je Slovenskemu študentu posrečilo iz-raziti in osvetliti glavne programske točke
NAŠI POGLEDI
SESTAJALl SO SE ZASTOPNIKI NARODOV 1N PO JNOVEM NACINU RAZDELJEVALI EVROPO, KOT SO MBLHJ TAKRAT PO NACINU, KI BO TOUKO PRA-VICEN, DA BO OSTAL ODSLEJ TRAJEN. V TEM- NAJ-FRAVlčNEJSEM VSEH NACINOV SE JE NAM SLOVEN-CEM ZCODILO, DA SO NAM RAZDELILI NAROD-
NOSTNO OZEMLJE MED STIRJ DR2AVE1N NAM DOLO CIU USODO NAJNESRECNEJ6EGA NARODA V EVROPI. NOBENE, ŠE TAKO OSTRO. IZBRANE BESEDE NISO DOVOLJ OSTRE, DA Bl IZRAZILE, KAR BI MORALI SLEIIERNI DAN KRICATI EVROPI IN VSEM. KI SO SOODGOVORNI IZMED NAP
1937. IZDAL SLOVEN8K1 KLUB NA UNIVERZl V UUBLJANI
.-.jinokratskegit iu andiašističnegii labora ..^. univerzi in v bistvenih pogledih razkrinkati nasprotnike enotne fronte slovenskih štu-dentov.
V ilustracijo prizadevanj združene, demo-kratsko usmerjene slovenske mladine po-snemimo osnutek programa, ki ga je pri-nesel Slovenski študent v svoji prvi številki:
»Iz nevzdržnega stanja na slovenski uni-verzi in ncvzdržnega položaja slovenskih akademikov na podlagi pravic slovenske univerze, slovenskega naroda in njegove mladine, v polni zavesti kaj mora terjati vsak narod in mladina vsakega naroda od države ter v sklatlu s svojimi osnovnimi načeli, ki jih mora uveljaviti na univerzitet-nih tleh, postavlja slovenska akademska tnladina svoje zahteve, svoj program:
1. Slovenska akademska mladina hoče po-poino enakopravnost Slovencev, hoče ne-moten razvoj slovenske kulture in znanosti. zato zahteva: popolno slovensko univerzo z zadostnimi dotacijami (univerza tnora po-stati naš najvišji kulturni zavod za dviga-nje kulture in blagostanja vsega ljudstva), novo univerzitetno poslopje z vsemi pro-stori za fakultete in akademska društva, po-polno medicinsko fakulteto s klinikami, iz-popolnitev tehnične fakultete, nove potreb-ne stolice na vseh fakultetah, ustanovitev gozdarske faknltete, ustanovitev živino-zdravniške fakultete, ustanovitev poljedelskc fakultete, ustanovitev gospodarsko-trgovske fakultete, izpopolnitev knjižnic in inštitutov.
2. Slovenska akademska mladina hoče od-pravo socialnih razlik, hoče olajšanje in omogočanje študija mladini delovnih slojev in zahteva: odpra\;o vseh bremen, ki onetno-gočajo in otežkočajo študij, popolno odpravo šolnin, znižanje vpisne takse, znižanje iz-pitnih, laboratorijskih in seminarskih taks, podpore revnim študentom od države, bano-vine in občin, podpore Jugoslovanskemu
.tctrocinoobrambnega dela do analize kultur-no-političnih skupin na univerzi. Tekst je tem bolj zanimiv in važen, ker je bil sestav-Ijen v razmerah, ko marksistično usmerjeni študentje niso imeli več svojega glasila, ko so bile levičarske vrste že solidarizirane in ie bil razpored sil že dokaj jasen.
»Slovenski demokratični študentju, zdru-ženi v Slovenskem klubu in Zemlji, se hkrati z vso množico neorganiziranih, demo-kratično mislečih študentov v polni meri za-vedajo vse odgovornosti, ki danes leži na izobraženstvu, posebej še na Slovenskem,« je rečeno v uvodu. Po pravilnem ocenjevanju fašistične nevarnosti so naglašali potrebo borbe proti »kulturnobojnemu klerofašiztnu« in »Ijotičevskemu nacionalnemu socializmu«. kajti »univerza tvori v tem boju prav po-seben odsek fronte«.
»V demokratični Jugoslaviji, zgrajeni na podlagi bratskega sporazuma med njenimi narodi, vidimo jarastvo in izhodišče za ures-ničenje naših slovenskih narodnih teženj ... Izpovedujemo neomajno vero v resnično de-mokracijo delovnega človek^. Kot bodoči slovenski razumniki nočemo služiti nobeni kliki izkoriščevalcev ljudstva, marveč edinole našemu slovenskemu ljudstvu. V naš krog vabimo vse mlade ljudi, ki zapuščajo letos gimnazijo in ki čutijo, da bodo z nami istih misli in istega duha.«
V Slovenskem klubu je bilo v letih pred vojno nad 200 članov, ki so tvorili močno in idejno oboroženo skupino, ki je bila priprav-ljena nastopiti odločen boj za nacionalne in socialne pravice delovnih Ijudi.
Razen neuspelega poskusa obnove levičar-skega periodičnega tiska z AKADEMSKIM GLASOM, jeseni 1939 (izSla je le ena šte-vilka)* se na univerzi vse do propada stare Jugoslavije in še pozneje ni pojavilo nobeno napredno glasilo. Vrzel so do neke mere iz-polnjevali letaki, ki pa so že tudi prej bili
akademskemu podpornemu društvu, Aka-demski protituberkulozni (ligi, zvišanje že obstoječih štipendij za izpopolnitev strokov-nega znanja v tujini, enakopravnost pri raz-deljevanju štipendij, ureditev Knafljeve in drugih ustanov, neodvisno akademsko menzo, neodvisni akademski dotn, zaposlitev vse in-telektualne mladine, da se univerzni zdrav-stveni fond vrne v roke štndentov, da denar ostane v Ljubljani, demokratizacijo Ferial-nega saveza, četrtinske vožnje.
3. Slovenska akademska mladina zahteva uvedbo vseh demokratičnih svoboščin in upo-števanje osnovnih pravic mladine, zato za-bteva: popolno avtonomijo univerze in vse akademske svoboščine, svobodo zborovanja in govora na univerzi, svobodo akademskega tiska in študentovskih organizacij, amnestijo vseh študentov, obsojenih od šestojanuar-skega režima, tajno volilno pravico, nov demokratičen zakon o Univerzah, novo občo univerzitetno uredbo, odpravo univerzitetne uredbe iz leta 1931 in vseh uredb izdanih na njeni podlagi..., omogočanje snovanja po-sameznih univerznih reprezentančnih organj-zacij in reprezentančne organizacije vseh univerz Jugoslavije, reformo študija po so-dobnih načelih, sodelovanje študentov pri iz-dclovanju vseh uredb, ki se tičejo študentov, zastopnike študentov v univerznem razsodi-šču, omogočanje snovanja in poslovanja zvez strokovnih društev istovrstnih fakultet vseh univerz v Jugoslaviji, dostop vsej mladini na srednje šole vseh vrst, omogočanje vstopa iz vseh srednjih šol, tudi iz srednje tehnične, učiteljišča in trgovske akademije na univerzo.
4. Slovenska akademskt mladina hoče združitev razkosanega slovenskega naroda. njegovo osvoboditev izpod fašističnega jarma in napredek na vseh področjih človekovega udejstvovanja. Zato se bori: za svetovni mir za politiko Društva narodov, Male Antante in kolektivne varnosti, proti vojni in fašiz-mu, zlasti proti ogrožanju slovenskega naroda od strani italijanskega in nemškega fašizma in imperializnta.«
Tik ored voi^^-
za resnično ^m^kmciio
delovnecicf človeka
važno propagandno in obveščevalno sredstvo med študenti. Le kot primer naj navedemo znano politično izpoved Slovenskega kluba leta 1940, ki je bila izdana v obliki letaka in je imela za posledico aretacijo vodstva kluba.
Po vojni:
sredi ustvarjanja novih družbenih odnosov
Za napredne študente se je študij na uni-verzi z okupacijo ali v letu po njej nehal. Nastopilo je obdobje, ki je narekovalo nov, drugačen. tudi neposrednejši način borbe za
katerega koarenlne segajo že v sam začetek naprednega študentovskega gibanja, stalno povezanega z bojem naj&irših plasti delov-nega ljudstva za naprednejše in pravičnejše družbene odnose. Ker sami doživljamo današ-nje obdobje tega proce&a in smo tudi nje-govi neposredni tvorci, naim o njej v tem okviru ni potrebno izgubljafa besed. Le na kratko in predvsem le v informacijo si oglejmo genezo povojnega študentovekega tiska na ljubljanski undverzi
Februarja leta 1946 je izšla prva številka VESTNIKA ljudske študentovske mladine Slovenije. Ob tej priliki je bilo zapisano: »Po štirlh letih težke borbe smo se zopet sešld na naših fakultetah. V novi, ljudski državi sa hočemo ustvariti novo, ljudsko aniverzo, ki bo izgradila ljudske inženirje, zdravnike, profesorje. Hočemo postati dobrl strokovnjakd, ravno tako živo pa se hočemo zanimaM za vse o&tale probleme univerze in &kupnosti, hočemo postati pravi tovariši pri delu... Naž tisk mora pomagati pri tem delu, kazati nam mora pot, reševati naša študeintavsika socialna, politična, kulturna, študijska in strokovna vprašanja. Vestnik bo prinašal informaitivne članke o življenju na novih falcuitetah in akademdjah, o protole-mih, kii &e na njih javlj-ago, o načinu, kako naj jih rešujemo ter s tem postal vez med štiidenti in profesorji v borbi za novo, res-nično ljudsko unlverzo ...«
Kljub potrebi študentovskega glasila pa Vestniku ni bilo usojeno dolgo življenje. Po treh Stevnlkah, naipolnjenih s problematiko okrog druge konference Ljudske študentov-9ke mladine, se Vestnik sicer preimenuje v LJUDSKEGA ŠTUDENTA, ki pa po kon6a-nem letnem semestru 1. 1946 premeha. V samokritični analizi je bilo rečemo, da si lia-t ni znal prddobiti vseh študentov na univerzi in si je zanadi tega uredništvo zadalo nalogo, da naslednje leto li»t preuredi in ga posta*vi na druge, žirše osnove. »Bodio6a oblika naj bo brošurno-revijalna, kot osoiova za vse-bino pa bi se jemala predvsem poljudna predavanja, referati in debaite, ki se odvijajo pod okriljem študentovske organizracije na univerzi...«
Omenjeni načrt pa je kaano doživel svojo realizadjo. Sele aprila 1948 je izšla, sicer za-jetna, prva številka STUDENTSKE REVIJE, gla&ila Ljudske fitudentovsike mladine ljub-ljanske univerze. Prva številka je bila ob-enem zadnja. Zaio je STUDENTSKI LIST, glasdlo LŠM ljubljan»ke univeorze ob izidu, 20. marca 1949, za»e ugotovil: »Zopet je tu ... Skaraj tri leta je spal, zdaj pa j« spet tu... In misli tudi ostati, Študentski list nam-reč ...« »Studentški list bo vsakega seznanjal s probleml iraznih fakultet, nas združil, nam pomagal izboljševaiti študij in v»e naše delo.«
Studentski list je svojo obljubo držal. Kmalu je bil pove^an lormat, predvsem pa: ljubljanski študentje so z njim dobili li-st, ki je s svojim rednim izhajamjem poinovno vzpostavil konitinuiteto v vrsti študentovsikih
Clani Slovenskega kluba in snujoče se Zemlje (ki naj bi nadomestila razpuščeno Njivo) so sredi leta 1939 v ciklostirani obJiki izdali PROBLEME SLOVENSKE AKADEM-SKE MLADINE. Na 25 straneh so skušali za-jeti problematiko ljubljanskih študentov od načelnih ugotovitev preko pregleda strokov-uih društev, socialnega vprašanja, skupnega
realizacijo v naprednih študentovskih gru-pacijah oblikovan in v predvojnem napred-nem študentovskem tisku izražen program. Študij je zamenjala krvava borba za na-cionalno in socialno osvoboditev. Historiat predvojnega naprednega študentovskega tiska je poglavje njene ldejne predprdprave Strani povojnih študentovslaih glasil pa spremljajo drugo plat borbe na začrtani pati. Ze bežen pogled na posamezna obdobja te poti, ki jih odsevajo strani študentovskih glasil in publikacij, nas prepriča, da smo sredi daljšega, kontinulniranega procMa,
giasil. Ob ustanovitva ZSJ leta 1951 je spre-menil svoje ime. Iz Studentskega lista je nastala TRIBUNA, ka tako s svojim pred-hodmkom že več kot deset let spremlja življenje in delo ljubljanskih študentov in v tej srv-oji vlogi lahko samo nadaljuje revo-lucionarne tradicije naprednega študentov-skega tiaka.
S. K.
TELESNA KULTURA IN ŠTUDIJ
19. januorja bo skupščina Akademskega športnega društva Olympije, ki bc podala pregled športne in telesno kulturne dejav-nosti naše študentovske mladine v preteklem letu. čeprav v po-slednjem času deluje na univerzi tudi Zveza študentovskih športnih organizacij, bo to srečanje in pregled delo toliko bolj uomembno, ker nam danes organizacijska struktura univerziietnegu športa ne ustreza več povsem in ker čakajo naše športne organizacije nove naloge in oblike dela.
Košarkarji Olympije so bili v preteklem Ietu najboljši. -
Poskrbeli so tudi za mednarodno afirmacijo jugoslovanske
košarke. Tokrat so že drugič zmagali na novoletnem turnirju
OIympije.
športno srečanje v Sežanl
Akademsko športno društvo Oiympla je v poslednjih letih bilo dejanski nosilec celotne telesno kulturne dejavnosti na univerzi. Edino je poskušalo si-stematično vključevati v delo študentovsko tnladino in ji omogočati telesno kulturno izo. braževanje. Vendar je kot dru-štvo tnoralo skrbeti tudi za kvalitcten šport in delo z mla-dino, ki je osnova takemu kva-litetnemu programu. Najpo-membneje je to, da Akademsko športno društvo ne > le po-» stati izolirano in ,je danes že v pravem pomenu besede pred-stavnik najrazličnejših slojev in poklicev. Tako društvo je doseglo v preteklem letu vidne uspehe. O tem govori vee kot dovolj že zgolj porast Članstva, ki je v letu 1959 doseglo število 2300. Nič manj pa ni ta kolek-
ŽIVAHNA DEJAVNOST
V začetku letašnjega študij-skega leta je športno življenje v goriškem in kotpirskem štu-dientovsikem pokrajiinskein klu-bu precej žiivalino Po nediav-nem gostovanju žpoirtniih eknp goritških študentov v Gotrici, kjer so teikmovaiti s sred-nješotokimi eikiipami, sta se 16. decembra na staddonu Svobode na Vieu pomieirili nogoimetnj moštvi goriiških študentov in študenov kaprsikega okraja.
V tej zammivi in boarbeni tekimi so zmagali Goiričanj z psizuJtatom 4 : 1 (3:1). Zma-govakii so se predsta/vili kott vdgrano in izenačeno moštvo in so bili sikoraj viso tekmo v rah-li terenski p^remoči. Morda bi biil izid tesnejši, če ne bi ne-sipretnj kopirski napadalci za-mudili neikaj izrednih prilož-nosti. Sicer pa rezultat ustreza dogodkom na igrišču.
20. deceimbra pa je Klub štu-dentov kcrsikega okraja orga-niiziral v Sežani veldiko športno sireičanje s srednješolci iz Po-stojne, Kopra in Pirana. Po-meridii so se v nogometu^ od-bojlki, namizneim tenisu in ša-hu.
V nogometu so se študentje v prvi fcekmi sirečali s srednje-
šolci iz Kopra in tekrno izgu-bili s 3 : 1 ter tako zasedli zadnje mesito. Zmagal je Koper pred Postojno. Piiranoim in štu-denti. Studentje so na trenutke zaigrali prav iepo. tekmo so iz-gubMi predvsiem zaradi nevi-granosci in pomanjikanja kon-diicijje.
V odbojki so se študentje najprej pomerili s Koprčani in brez večjih težav zmagali z 2 :0. Finalna tekma s srednje-šold \z Postojne je bila zelo razlburljiiva, napeta, pa tudti pineceij kvalitetna. Studentje so se raziigraili šele v zadnjem se-tu in zasiuženo zmagali z 2 :1 pred Postojna, Koprom in Pi-ranam. V žensiki konkurenci sta nastopili saano ekipi Kopra in Postojne, v kateri so zmaga-le Koproanke.
Preimočno so študentje zina-gaU tudii v namiznem tenisoi, kjer so najprej odpravlli Po-s.tojno s 3 : 0, v finaJu pa Ko-per s 3 : 1. Vrstni red: 1. ekipa š'budentov, 2. Koper, 3. Postoj-na iin 4. Piran.
Šaihovslki moštveni brzoturnir s-e je končal z nasilednjiim izi-diom: 1. Kopeir 10,5 točk, 2. šikiidentje 10, 3. Piiran 6,5 4. Postojna 3 točke Pri tem so
Brzopotezni šah
študentje premagaW Pirančane in Koprčame s 3:2, postojnske srednješolce pa s 4 :1
Po vseh teh disciplinah je bil končni vrslni red tak: 1. Ko-pear, 2. študentj-e, 3. Postojna in 4. Piran. Tako so letos osvo-jili pokal Kluba študentov kopai;ikega okraja koiprski sred-nješolci in ga bodo branili na prihodnjem podobnem sreča-nju.
Te športne prirediitve so m©d sežanskim pcebivaLsK'om vzbu-dile precejšnje zanimanje, ta-ko da so bile vse tekme dobro obiskane. Škoda, da na snceča-nje niiso p^isipeli tudi tržašiki sirednješolci, ki se niso moglii odzvaiti povabilu.
Taka sirečanja s srednješoO.-sko mladino so zelo hvaležna priJika za tesnejši stik študen-tov in ostale mladiine i^a tere-nu. Dobro bi bilo pritegniitj nanje cudi delavako in kmeoko mladino ter domače športne organizacije. Toda tudii ta za-6etna obliika je precejšen ko-rak za populanizacijo in mno-žičnost študentovskega šport-nega življenja po pokirajinfikaih klubih, obenom pa tudi za po-živitev teilesno-vzgojne dejav-nosti po poiaameznih krajdh, od koder študentje iizhajajo.
Vsekakor so taka srečanja zelo primerna obLika dela, ki bi .io kazialo čimbolj razširitj tudi po ostaliih šrudentovsikih pokrajinsikdh klubih.
tiv napredoval v kvalitetnem pogledu, saj so nekateri klubi in posamezniki med najboljšimj v zvezi in republiki.
Kljub vsem tem uspehom pa ne moretno biti povsem zado-voljni. V društvu je premalo študentov. Ceprav Akademsko športno društvo dosledno iz-polnjuje program, ki je po-memben za študentovsko teles-no kulturno dejavnost, pa lah-ko ob ugotovitvi, da je vklju-čeno vanj le 800 študcntov, ostr-mimo in se upravičeno vpra-šamo zakaj. Vzrokov je prav gotovo več. Niso zgolj pomemb-ni materialni, med katere šte-jemo sredstva, objekte, napra-ve in rekvizite. Enako in mor-da še bolj so pomcmbni tisti, ki omogočajo širšemu krogu študentov vključevanje že za-radi tega, ker je to tako dru-štvo, ki mora izpolnjevati dolo-čen športni program in kjer pridejo do veljave premnogo-krat le najboljši. Študentje pa si od telesne kulture ne želijo le vrhunskih dosežkov in šte-vilnih tekmovanj. Želijo si treningov pod strokovnim vod-stvom, želijo si čim veo šport-nega udej&tvovanja brez kakih potsebnih zahfev. Takim zah-tevam Olympia žal iz mnogib ra&logov, ki so že zjoraj otne-njeni, ne more slediti.
Prav za voljo tega bo letoš-nja skiipščina toliko bolj po-membna, ker bo morala odgo-voritl na vsa vprašanja, ki uh post^vlja študentovska mladi. na. Realizacfja in izpolnitev ta-kega »študentovskeea plana« v športu in telesni kuHnri pa bo zahtevala postavitev n»vih na-log in .iasno opredelitev deln vseh športnih organizacij na naši univerzi.
Ce skušamo nekoliko natanč-neje analizirati te zahteve, naj omenimo predvsem naslednje misli. Akademsko športno dru-štvo Olympia mora biti dejan-sko odraz kvalitetnega dela šport- 9 ,ov-žiludentov. V svo.fi sredi na,j zdru?uje najboljše in vendar naj otnogoči tudi vsem ostalim študentom. da se vklju-čijo v njeno sre-dino in da se pod strokovnim vodstvom dalj^ razvijajo. Te zahtove predstav-ljajo minimalen prognim. kl" bi ga društvo moralo v nasled-n.iem obdobui z gotovostjo re-šiti. Dmgo. nič manj pomemb-no vprašanje pa je, kako ure-diti vprašanje trenerjev. ki so za vadbo in strokovno delo nujno potrebni. To nalogo bi morala uresničevati komisija za telesno kulturo pri Univer-zitetnem svetu, katerc naloga jc, da omogoč! vsem študentom telesno kuiturno dejavnost pod vodstvom sntirokavnjflikov, tako da bo ta program dosegel uspeh ne pa morebiti kvarno vpHvai na zdravje študentov. Ta program Iahko zdmžimo v akademskem gportnem društvu.
V zadnjem času se v naši »športni politiki* mnogo raz-pravljalo o štipendiraniu šport-nikov. Tako politiko v študen-tovsklh vrstah najodločneje za-vračamo. Prav gotovo ie pira in osnovna naloga vseh študen-tov študij in izpolnjevanje štu-dijskih pogojev in obvez, izpol-njevanje dolžnosti do družbe. Sfdaj se v šport postavljL.«« nWe norme, ki omogo^ajo športnikom in tudi študentom, ki dosegajo vrhunske storitve, materiaine ugodnosti v obliki štipendij, ki v posameznih športnih panogah dosegajo tudi
do 25.000 din. Ob tein se resno vprašujemo, kaj je primarno, in ali je res športno udejstvo-vanje in dosezanje vrhunskih storifev toliJko bolj pomembno, da so določme tako visoke šti-pendije za do&ežke, ki so mno-go mnogo tnanj pomembni od študijskih.
19. januarja bomo morali najti ortgovor §e na nekatera vprašanja. kot so množicna te-lesna kultura. vprašanje finan-siranja ipd Med tcmi bo prav gotovo najpomembnejše tisto o probleinih splošne telesne kul-ture, ki naj bo zagotovljena v samem programu univerzitet-
nega študjja, Odveč bi bilo po-udarjati, kako pomembna je telesna kultura pri študiju in razvoju mladega človeka, saj so danes že mnoge univerze na svetu v svoj program vnesle šport. ki je enakovreden osta-lim panogam in zlasti pomem-ben za doseganje dobrih štu* dijskih pogojev, vzdržljivosti in plodnega udcjstvovanja po končanem študiju pri delu.
Teh nekaj misli naj bo 1« prispevek k razpravi na skup-ščini Akademskega športnega društva, ki bi moral na te in druge probleme gledati s svo-jega zornega kota
PROGRAM
fakultetnih prvensiev v smučcnju za leto 1960 10. januar - medicina, stomotclogija, ekonrmija 17. januar - strojna, arhitektura, gradbenc, geode-
zija, prnvo
24. januar - kemija, metalurgija, rudarstvo, teksSilna 31. januar - VŠTV, V?š, ekonomska, VŠMS, VŠSD,
agrcnomija, gozdarstvo, veferina Tekmovanja bcdo v slalomu. ReferenJi posameznih fakultet morajo prijaviti tek-
movalce do srede od 19. do 20. ure tistega ledna, ko
so na programu. Istočasno se lahko prijavijo tudi ne-
tekmovalci-izletniki.
Stroške prevoza za tekmovalce ter dva spremlje-
valca z vsake fakultete, ki prijsvi nad deset tekmo-
valcev, plača organizotor.
Tekmovanje bo v dveh razredih in sicer: Skupina A: rednl slušatelji univerze, akademij ali
visokih šol/ kl pri Smučarski zvezl Slovenije niso
registrirani kot tekmovalci zveznega I. ali II. razreda. Skupina 6: redni slušatelji univerze, akademlj in
visokih šcl zveznega I. ali II. razreda.
Tekmuje se posamično.. Trije prvoplasirani tekmo-
valcl oziroma tekmovalke vsakega združenja dobijo
diplome.
Prvo kolo odbojke je za nami
VŠTV je bila premočan nasprofnik pravnikom (2:0)
Pravnlkl niso dovoli podkovani v odbojkl
Ekipi Višje šole za telesno vzgojo in pravne fakultete sta nastopLl; v postavi:
V&TV: Klavora, Koprivnjak. Mavri-č. Obšteter, Repnik, Stnaj-neir, Zidarič.
Pravo: Bervar, Janc, Kopeclky, Poljanšek, Sluga. Šnuderl.
Pred samim zaičetkom so iineli pravnLki velik problem, kje najti v soboto zivečer (sobota j« neuiradino namenjena le diružab-nemu razvedirilu. kinu ali plesu) šest igralcev. Med teikmio med agrcmomi in nairavoslovci &o se pravniikJ le zbrali in nastopili
proti nadmočnen.u nasprotaiku-Pred tekmo je bilo nekaj oboje-stranskega razburianja zairadi nasitopa neikiateirih regi striranih tekmovalcev, ki pa kasneje ni-so nasitopiJi. Tudi Sluga. izredni študent VŽTV, n; nnogel nasto-piti za elcipo VŽTV. Propozlcije dopuiščajio nais-top le rednim slu-žateljem in abisolventom. Ven-dar ga j« kcrt aibsolventa prav-
ne fakultete spreiela v svoje vrste eikipa pravnifcov, Vendar tudi to ekiipi pravnikov ni prav nič poimagalo. V prvem nizu so dosegl: le Stiiri to6ke, v drugem, koso že miald spozriiali soigralce in naspro-tnike, pa celo sedem. Kljuto hudemu porazu pa se niso vdali in so se odločlli, da bodo pričell z vadbo1 odbojke in bo<3o na prven«tvu še nastoplli, če-
prav nimajo najiboljš^ih možnie< Pe- ¦ <¦¦ Karamehmedovič) 31,5 točke. Slede: Akademski kolegij (Ra-tajc, Sprajc, Bolčič, Topalovič) 31, efeonomska (Habe. Bojc, Mavl )
(Česalk. Ivkovič, SrdiČ, Košir) 23, rudarsko-metaluTška (Glogo_ vec, Teleibak, Kostovski, Todo-rovič) 22,5, medicinska, pravna, višja peds.gO'9ka šola, naravo-slovna, goizdarska, stomatolo-žka. Izven konkurence je do-&egla ekipa elektro II 5—6 me-sto s 25 točkaimi.
Najboljši posaimezniki na de-skah &o bili:
I. deska: Bedernjak ((medici-na) 9 tof6k, Milinfcovič (elektro), 8, Habe (ekoaom.ja) 8. ita -i.;r (Akademsk: kole.^ i) 7,5
II. deska: Jazibec (elelrbro) 10,5, Sprajc (kolegij) 8,5, Potoč-nik (el&ktro H) 8,5, Telebak (rudar.-kir-me1'-^'. ¦-<».• -r<
III. deska: Bolčič (kolegij) 9,5, Petnovl* iv'?'' ¦ •-Jlč (elektro II) 7,5, Kostovski (rudar.-metaluirg.)) 6,5.
IV. deska: Tcpaiiov;.'č (koiegij) 8,5, Košir (strojoa) 8. Kairameh-
medovič (elektro) 7,5, Ivanič (ekonomija) 7,5.
Tekmovaltia komisijia reziul-tatov še nj verificiirala, tako da še niso reSeni vsi problemi, ki
sa to vsi po-gioji. Predvsem je občutno po-manjka.nje telcvadnic v zimskem času, pia tudi študentovskih ŠDortnijh igrišč Zia letni 6as.
Studentovska športna organi-zaciia dobdva veliko finančno podporo Komisije za telesno kulturo pri Izvršnem svetu I^R Bosne ki Hercegov ine> ki je dala za izgradnjo študentov-ekega športnega parka v zad-njih dveh leti-h okirog 40 mili-jionov dinairjev. Pri gradnji športneiga pa.rka je s^odelovala tudi delovna brlgada študen-tov.
Predstavniiki študenitovsklih špartnih zvez Beogratfa, Zagre-ba. Skioplja ln Ljubljane, ki so se udeležili skupščine, ao izra-zili željo za kar najboljše so-delovan je med jugoslovansiki -mii unitverzitetnimi centri, kl je Wlo vse doslej piremajhno. Važ-no vlcgo pri tem zbliievan.}u pa bi lahko odigrala prav športna srečanja študeittov. To sugestijo so navzioči to>plo T*ozanimali. Poleg tega smo zvedeli, da so zaa-adi te napake sklicali poBeben sestanek in na njem uredlMi svoje probleme.
Metalurgi premagali kolegijaše
V prvi teikmi pnrve skupine sta igrali eklpi rudarisko-meta-lurške faikultete ln Akademske-ga foolegija.
Rudarsko-metalurška: Baii, Boisioči*, Bergles, Hary, Karič, I^ubl«, Stolič,
Kodegij: Ažman, Gfešper, Hren,
Mandeljc, Mrricovrč. Staudohar, Suput, Velltoojne.
Ob&ma ekipama se je v začet-ku poznalo, da igiralci že dalj časa nlao igiraii. saj sl nobena vrsta ni mogla pridobitl velike prednostl. Prvi set so metaluirgl d