Od izročil do nesnovne kulturne dediščine - Muršič, Rajko (Etnolog. Nova vrsta (Ljubljana), 2018)
Kulturna dediščina je izvirno upravni in birokratski koncept, ki je šele v zadnjih treh desetletjih prešel tudi v strokovno rabo. K nastajanju Unescove Konvencije o varovanju nesnovne kulturne dediščine so pomembno prispevali etnomuzikologi in folkloristke, toda v Sloveniji je prišlo do nesorazmerja pri vnosih v nacionalni register, ki zadevajo petje in glasbo. Ključno za kulturno dediščino je njeno razmerje z državo in skupnostmi, ki ga morajo upoštevati tudi strokovna ravnanja. V slovenskem zakonu zamolčana etnološka kulturna dediščina bi morala prva integrirati doslej ločena področja njenega varovanja.
Keywords: birokracija; bureaucracy; cultural heritage; država; folk music; glasba; intangible cultural heritage; kulturna dediščina; ljudska glasba; music; nesnovna kulturna dediščina; state; traditional music; Unesco