URN_NBN_SI_DOC-5LKO4HOC
KAKO UREDIM O O D D E L E K ZA O T R O K E MISA SEPE Mladi b ralec p o tre b u je v knjižn ici posebno skrb. Za otrok a, pri k aterem se šele o b lik u je okus in pogled na svet, j e k n jig a n eprim ern o bolj pom em bna kot za odrasleg a človeka, ki j e že izoblikovana osebnost. O tro k u dobra k n jig a več koristi in slaba mnogo bolj škodi kot odraslemu, zato mora biti k n již n ič a r v m ladinski knjižnici h k ra ti tudi pedagog, ki se svojim b ralcem zares posveti. V kn jižn ici ali oddelku, ki je n am enjen samo o tro kom. lahk o up o ra b lja m o poleg izpo sojan ja k n jig še d ru g e oblike dela: razne b ra ln e večere, kino predstave, p rip o v ed ov anje p ra v ljic in podobno. P ra v tako im ajo m ladinske k n jižn ice veliko več možnosti, d a p o s re d u je jo otrokom zares samo talke knjige, k i so z a n je prim erne, kot >pa knjižnice, k j e r so bralci h k ra ti otroci in odrasli. Zaradi teh in drugih prednosti si pri nas že d alj časa prizadevam o, da bi v vsakem večjem k r a j u ustanovili pionirsko kn jižn ico ali pa vsaj m lad in sk i oddelek pri lju d s k i k njižnici, če za sam ostojno ustanovo ni potreb n ih pogojev. K ak o j e s pionirskimi k n jižn icam i v Sloveniji? P ionirska k n jižn ica v L ju b lja n i se j e v te k u let razvila v n e k a k š e n center za estetsko vzgojo otrok. Poleg same k n jižn ice so zrasli še razni tečaji: za likovno vzgojo,, za izrazni ples, jezik o v n i tečaji, d r a m ski tečaji, filmski in pevski tečaji. O dd elk i se ra z v ija jo samo stojno, vsak v s k la d u s svojo stroko, v en d a r bi bilo napačn o m i sliti, d a j e zato celotna ustanova neenotna, n ekak šen neorganski k o n glom erat vseli mogočih oddelkov. C ilj in glavne sm ernice dela so v vseh od delk ih iste. U stanova si prizadeva, d a b i otroke estetsko vzgojila, se pravi, da bi jih nau č ila spoznavati in ra z u meti umetnost in pravilno uživati um etnine. Kot j e razum ljivo, da se v kn jižnici ne v zg a ja jo pisatelji, pač pa bralci, prav tako v zgaja 11 . pr. likovni oddelek obiskovalce likovnih razstav itd. Seveda pridobe otroci v tak šn i ustanovi tudi mnogo koristnega zn anja, ra zširijo si obzorje, s k ra tk a , im ajo vse možnosti, d a se ra z v ije jo v harm onično izobražene člane naše družbe. O bisk v knjižnici j e zelo velik in z vsakim letom narašča. ( \ letu 1958 si j e 49.070 o trok izposodilo 97.183 knjig.) D ru g e m ladinsk e k n jižnice im ajo sk ro m n ejši obseg. Po ne popolnih p o d atkih , ki so nam na razpolago, o b s ta ja jo sam ostojne pionirske knjižn ice v M ariboru, K opru (v P ionirskem domu) in v Novi Gorici. P io n irsk a kn jižn ica v Novem m estu j e v n a s ta ja nju. Razen tega pa si vse lju d s k e k njižnice prizadevajo, da bi 4t
RkJQdWJsaXNoZXIy