Creative precarity - Uršič, Matjaž (Annales. Series historia et sociologia, 2018)
Skladno z rastjo ustvarjalnega oz. kreativnega gospodarstva lahko opazimo tudi pojav naraščanja prekarnega dela, ki je značilno zlasti za mlade posameznike v tovrstnih dejavnostih. Delovni proces zaposlenih v kreativnih poklicih je zelo prilagodljiv tako glede na način, kraj in plačilo dela. Ponavadi se odločajo za samozaposlitev in hitro premikajo od projekta do projekta, naloge do naloge, od enega do drugega delovnega mesta. Zaradi tovrstnih značilnosti, ki jih ne uvrščajo med tradicionalne tj. gospodarsko in socialno bolj stabilne oblike zaposlitve, jih je pogosto težko zajeti v analize delovnih procesov in razmer. Čeprav posamezniki, ki prakticirajo tovrstno obliko zaposlitve pogosto svoj status opisujejo kot neke vrste zaželen nenehno spreminjajoč se načina življenja, tak profil dela lahko opišemo tudi kot prekarno obliko samozaposlitve z visoko stopnjo negotovosti in nepredvidljivosti, ki vplivajo na ekonomsko stanje in psihično počutje posameznika. Njihovo delo na eni strani nudi svobodo, neodvisnost in ustvarjalni prostor, vendar vsebuje tudi nezaželene stranske učinke, ki jih najdemo v zmanjšanju socialne varnosti in povečanju stresa zaradi preobremenjenosti. Članek na podlagi statistik zaposlovanja in plač analizira nihanja in spremembe v socialnem statusu posameznih skupin ustvarjalnih delavcev v Sloveniji in Južni Koreji. Pri tem se predpostavlja, da intenzivna prestrukturiranja na področju zaposlovanja nakazujejo na naraščajoči globalni trend prekarnih delovnih razmerij v kreativnem sektorju.
Keywords: Delovni pogoji; fleksibilno zaposlovanje; kreativna dejavnost; kreativni poklici; Precarious employment; Prekarno delo; Working conditions