59Mojca Šorli: SPLETNI VIRI IN ORODJA ZA SLOVENŠČINO ...
Mojca Šorli
Filozofska fakulteta, Univerza v Ljubljani
mojca.sorli@guest.arnes.si
SPLETNI VIRI IN ORODJA ZA SLOVENŠČINO
S POUDARKOM NA SLOVENSKO-ANGLEŠKI
INFRASTRUKTURI: SLOVARJI V DIGITALNI DOBI
0 UVOD
Kakor je jezikovna situacija slovenskih govorcev in govork posebna zaradi njihovega
majhnega števila ter posledično v stiku s tujimi jeziki izrazitega nesorazmerja med števi-
lom uporabnikov izhodiščnega in ciljnega jezika, je hkrati tudi univerzalna in določena
z mnogimi korenitimi spremembami v pogledih na načrtovanje, uporabo in dostop do
jezikovnih virov. Na tem mestu se ne bomo posvečali normativnim priročnikom,1 saj
nas zanimajo predvsem leksikalno-leksikografski viri, v katerih – tipično kot prevajalci
– dostopamo do podatkov o pomenu in rabi, torej slovarji, leksikalne podatkovne zbirke
in korpusi, ki jih danes izdelujemo s pomočjo jezikovnih tehnologij. Le v manjši meri se
v prispevku posvečamo enojezičnim priročnikom za slovenščino, sorazmerno največ pa
zaradi aktualnosti angleščine dvojezičnim virom za par slovenščina-angleščina.
Da so digitalni viri relativizirali stare slovarske tipologije, potrjujejo dileme, s kate-
rimi smo se soočali pri organizaciji poglavij, saj se je pokazalo, da teh ni več mogoče oz.
smiselno zarisovati v skladu s tradicionalnimi ločnicami med posameznimi kategorijami,
npr. eno-, dvo- in večjezični slovarji, temveč predvsem glede na potrebe in morebitne
zagate uporabnikov široke palete sodobnih virov na spletu. V skladu z novimi pogoji so
vzpostavljena razmerja na eni strani med leksikalnimi in besedilnimi viri ter na drugi med
prevajalskimi priročniki oz. viri in orodji.
1 TEMELJNI PREVAJALSKI PRIROČNIKI
Uporabniki klasičnih tiskanih slovarjev smo spoznali prednosti elektronskih oz. prosto-
dostopnih spletnih jezikovnih virov, ki jih je za tuje jezike, zlasti angleščino, na voljo
1 Takšni priročniki, tipično pravopis, praviloma obravnavajo predvsem tiste segmente jezika, ki so še posebej re-
zultat konvencij, npr. raba velike in male začetnice ter ločil, zapis datumov ipd., ter nekatera oblikoslovna in besedo-
tvorna vprašanja, medtem ko naj bi pomenske podatke in rabo beležili zlasti slovarji in leksikalne podatkovne zbirke.
UDK 811.163.6'374.82:81'322
DOI: 10.4312/vestnik.9.59-81
60 VESTNIK ZA TUJE JEZIKE/JOURNAL FOR FOREIGN LANGUAGES
že lepo število (npr. Macmillan,2 Longman,3 Collins Cobuild,4 Cambridge,5 Merriam-
-Webster,6 Dictionary.com,7 Yahoo‘s Dictionary8 itd.).9 Ni naključje, da gre hkrati za naj-
boljše in najuspešnejše angleške pedagoške slovarje oz. slovarje za tujce z dolgo tradicijo
– z izjemo zadnjih dveh, ki sta ameriška slovarja za domače govorce –, od katerih so se
v zadnjih desetih letih vsi pojavili na trgu v prenovljenih in dopolnjenih izdajah. Večina
spletnih virov se vsaj v določenem deležu financira z oglaševanjem. Poleg virov, ki jih na
spletu ponujajo posamezne založbe, se je vzpostavilo večje število spletnih portalov, ki
skušajo uporabnikom ponuditi čim širšo izbiro jezikovnih virov na enem mestu.10 Poleg
številnih prednosti, kot je brezplačnost, imajo spletni priročniki tudi slabosti: pogosto v
njih ni mogoče najti osnovnih informacij o npr. avtorskih pravicah, založbi, datumu izda-
je, uredniških ekipah, prav tako ne navodil za uporabo itd. (Gabrovšek 2010: 132). Kaže,
da je za prevajalca najzanesljivejša pot do ustrezne informacije kombinacija spletnih vi-
rov in tiskanih izdaj oz. njihovih izdaj na CD ali DVD-ROMU (ibid.).11
Tudi nekatere sodobne raziskave o rabi slovarjev (npr. Müller-Spitzer 2012, 2014)
kažejo, da kljub vedno večjim količinam prostodostopnih jezikovnih podatkov na spletu
uporabniki še vedno cenijo strukturiranost podatkov, značilno za klasične slovarje. Po-
leg tradicionalnih priročnikov in virov zavzemajo v prevajalski praksi vse pomembnejše
mesto tudi številni programi in orodja za »avtomatizirano prevajanje« (tukaj v rabi kot
skupno poimenovanje za strojno prevajanje in računalniško podprte prevajalske (CAT)
sisteme, gl. 1.2.1 in 1.2.2 spodaj), v zadnjem času pa se širi tudi ponudba storitev v obla-
ku, ki je posledica večanja tehnoloških kapacitet (Vintar 2016: 28).
1.1 Elektronski in spletni slovarji
Poleg programov za avtomatizirano prevajanje (gl. 1.2.1) so druga večja skupina pri-
pomočkov slovarji, pri katerih načeloma vzpostavljamo razliko med elektronskimi raz-
ličicami obstoječih tiskanih verzij ali izdaj na CD-ROMU oz. DVD-ROMU (tudi na
2 Macmillan English Dictionary for Advanced Learners (Rundell 2007), 2. izdaja.
3 Longman Dictionary of Contemporary English (Summers 2003), 4. izdaja, 5. izdaja Mayor 2009.
4 Collins COBUILD Advanced Learner’s English Dictionary (Sinclair 2006), 5. izdaja.
5 Cambridge Advanced Learner’s Dictionary (Walter 2008), 3. izdaja.
6 Merriam-Webster’s Advanced Learner’s English Dictionary (Perrault 2008).
7 Dictionary.com temelji na Random House Dictionary, a navaja tudi druge vire, zlasti ameriške angleščine; slovar
je mogoče brezplačno naložiti na Applov iPhone in druge mobilne platforme: http://www.dictionary.com.
8 Yahoo’s Dictionary ponuja pretežno vsebine American Heritage Dictionary of the English language: http://edu-
cation.yahoo.com/reference/dictionary.
9 Za podroben pregled in vrednotenje eno- in dvojezičnih slovarjev, ki vključujejo angleščino, in izčrpno povezano
bibliografijo gl. Gabrovšek (2010: 121–143).
10 Za spletno bibliografijo zlasti izbranih angleških virov, gl. Gabrovšek (2010: 143–146).
11 Nekatere založbe se kljub razširjenosti in dobri sprejetosti spletnih slovarjev zaenkrat še odločajo za vzporedne
knjižne izdaje, tako na primer vsi navedeni najsodobnejši enojezični angleški slovarji obstajajo tudi v papirni obliki,
razen Macmillana, ki od leta 2012 izhaja samo v spletni obliki.
61Mojca Šorli: SPLETNI VIRI IN ORODJA ZA SLOVENŠČINO ...
mobilnih telefonih), torej elektronskimi slovarji, ki nastanejo zgolj kot produkt digitaliza-
cije oz. (polnega ali delnega) prenosa knjižnega v digitalni medij, npr. Slovar slovenske-
ga knjižnega jezika (brezplačen dostop) ali Veliki angleško-slovenski slovar Oxford-DZS
(plačljiv dostop), ter t. i. spletnimi slovarji, ki so izvorno izdelani za digitalni medij in ki
z ustreznimi uporabniškimi vmesniki omogočajo najhitrejšo in najučinkovitejšo izrabo
raznovrstnih podatkov, vse bolj pa so tudi vsebinsko prilagojeni (npr. Macmillan English
Dictionary Online, Collins COBUILD Advanced Dictionary). V praksi so te meje še pre-
cej zabrisane in celo spletne različice najuspešnejših angleških spletnih slovarjev naj bi
še vedno pretežno izhajale iz tiskanih izdaj. 12
1.1.1 Angleščina
Zlasti za angleščino je danes na voljo vrsta ne le posameznih spletnih slovarjev, temveč
tudi spletnih portalov, ki ponujajo dostop do raznovrstnih jezikovnih virov, na primer
splošnih eno- in dvojezičnih slovarjev, pa tudi enciklopedij, delov Wikipedije, glosarjev,
terminoloških slovarjev itd. Čeprav so lahko takšni viri zelo koristni, je potrebna dobršna
mera kritičnosti pri njihovi uporabi, saj so pogosto dokaj površinski, vključujejo zastarele
vire ali zgolj dele posameznih virov, zato niso primerni za sistematično uporabo za pre-
vajalske potrebe (Gabrovšek 2010: 113). Najkvalitetnejše spletne vire lahko izdelujejo
seveda založbe same; tak primer je CollinsDictionary , ki ponuja dostop do nekaterih svojih najboljših angleških slovarjev (npr. CO-
BUILD Advanced English Dictionary, Collins English Dictionary, oba © HarperCollins
Publishers), poleg tega pa še tezaver oz. slovar sinonimov, več dvojezičnih slovarjev,
spregatvene paradigme glagolov v angleščini in tujih jezikih, slovnična poglavja, defi-
nicije in tudi prevajalni sistem (podpira ga Microsoftov prevajalni sistem) za največje
svetovne jezike, vse to z visoko dodelano funkcionalnostjo in vizualno podobo.
Sodobni slovarski portali praviloma povezujejo številne možne vidike uporabe je-
zikovnega priročnika, ki lahko zadovolji najrazličnejše profile uporabnikov, tako zah-
tevnejše kot tudi laične, npr. z besednimi igrami (Scrabble), poljudnimi članki o jezikih
in kulturah, blogi itd. Številni ponujajo uporabnikom možnost aktivnega vključevanja,
tipično tako, da ti prispevajo predloge za nova gesla (ang. UGC ali User-generated Con-
tent). Eden zdaj že uveljavljenih tovrstnih projektov je ameriški Wordnik , ki po pričakovanjih kaže, da uporabniki radi prispevajo predvsem redke
besede ali komentirajo nenavadne rabe besed, in tako potrjuje opažanja, da dajejo splo-
šni uporabniki večji pomen partikularnemu kot tipičnemu in pogostemu (npr. Atkins in
12 »Why Publishers are Unable to Develop a Really Good Software Dictionary« je razmislek o prenovljeni 4.
izdaji slovarja Collins COBUILD Advanced Learner’s English Dictionary na (dostop: 10. nov. 2013), ki govori o vprašanjih načrtovanja spletnih virov na osnovi njihovih iz-
vornih tiskanih izdaj. Klasičen primer (retrogradnega) prenosa vsebin tiskanih izdaj v spletno okolje je spletišče Fran,
vzpostavljeno leta 2014, na katerem je mogoče dostopati do vseh temeljnih del ISJFR ZRC SAZU (SSKJ, Slovar
slovenskih frazemov, Slovar sinonimov, Slovenski etimološki slovar, različni terminološki slovarji itd.).
62 VESTNIK ZA TUJE JEZIKE/JOURNAL FOR FOREIGN LANGUAGES
Rundell 2008: 52). Pozitivna plat podobnih projektov je zlasti v tem, da popularizirajo
leksikografske vire in postopke. (V slovenskem prostoru je zgleden primer dobre prakse
pri izrabi moči množic Razvezani jezik , ki je v devetih letih
postal javno prepoznaven projekt s konkretnimi leksikografskimi rezultati – dvema knjiž-
nima izdajama (eni elektronski in eni tiskani) izbora približno 200 geselskih člankov,
med katerimi prevladuje sleng oz. »poulični« jezik.13) Hkrati ne gre spregledati tehno-
loških pobud, kot je večjezični spletni slovar Glosbe , ki nastaja ob
delni podpori množic z ambicijo na enem mestu omogočiti dostop do glosarjev in med-
narodnih večjezičnih baz podatkov s pomočjo pomnilnikov prevodov. Dobra plat tak-
šnih tehnoloških projektov je njihova potencialna uporabnost, slaba pa nizka jezikovna
ozaveščenost, ki se kaže na primer v uporabi strojno prevedenih nagovorov uporabnikov
v različnih jezikih.
1.1.2 Slovenščina
1.1.2.1 Splošni (dvojezični) slovarji
V skupino spletnih slovarjev za slovenščino uvrščamo tudi brezplačne vire na straneh,
kot sta slovarji PONS in Spletni slovar , ki črpajo podatke iz slovarskih podatkovnih zbirk in katerih večjezične zbirke
13 Treba je izpostaviti sicer morda delno predvidljivo sociolingvistično dejstvo, da gre v velikem deležu gesel-
skih prispevkov za besedišče in govor, ki vsebujeta spolno označene dele telesa, spolne navade, usmerjenosti itd.,
predvsem skozi frazeologijo, v kateri se pojavljajo spolno označena poimenovanja, pogosto kletvice in slabšalni ali
seksistični izrazi.
Slika 1: Spletna stran CollinsDictionary (julij 2017)
63Mojca Šorli: SPLETNI VIRI IN ORODJA ZA SLOVENŠČINO ...
običajno združujejo obojesmerne slovarje za osrednje evropske jezike (nemščina, fran-
coščina, španščina, italijanščina itd.), v njih pa je mogoče iskati ustreznice posameznih
besed, v redkih, npr. PONS, tudi besednih zvez. Takšnim virom so pogosto dodana spre-
mna gradiva ali orodja, npr. črkovalniki, vaje iz slovnice in besedišča, tabele spregatev
ali druge posebne priloge. Takorekoč univerzalna pomanjkljivost sicer pogosto jezikov-
notehnološko naprednih virov je poleg tega, da ponujajo ozek nabor kontekstualnih ome-
jitev oz. okoliščin rabe navedenih prevodov (te mora prepoznati uporabnik sam), tudi ta,
da opisi slovenščine kot izhodiščnega jezika niso nastali na osnovi proučevanja dejanske
rabe, temveč so največkrat prevzeti iz starejših, že obstoječih dvojezičnih virov, kar one-
mogoča ustrezno in izčrpno obravnavo problemov, s katerimi se slovenski govorci in
prevajalci najpogosteje soočajo.
1.1.2.2 Terminološki viri
Kot ugotavlja Gorjanc (2010), je terminoloških slovarjev in glosarjev v slovenskem pro-
storu precej. Enojezični v veliki meri nastajajo v okviru Terminološke sekcije Inštituta za
slovenski jezik Frana Ramovša ZRC SAZU. Težava, ki se postopoma odpravlja, je, da
so dokaj nepovezani, poleg tega pa tudi neenotno grajeni in javnosti nedostopni.14 Eden
najbolj izčrpnih, praktičnim potrebam prevajalcev najbližjih slovenskih spletnih porta-
lov je vladni Spletni slovarji , kjer lahko dostopamo do
okrog 900 splošnih in terminoloških virov, vključno z osrednjimi jezikovnimi priročniki
za slovenščino, kot sta Slovar slovenskega knjižnega jezika (SSKJ) in Slovenski pravopis.
Med njimi so tudi eno-, dvo- in večjezični korpusi, številni področni slovarji in glosarji,
ter povezave na jezikovne tehnologije, kot so (prostodostopni) pomnilniki prevodov, in
mnoge druge relevantne vire. Med slovenskimi terminološko-splošnimi spletnimi viri
je slovarski portal Termania , ki je namenjen (hkratnemu) iskanju
po več slovarskih zbirkah, omogoča pa tudi urejanje slovarskih zbirk oz. gesel. Vanj je
vključenih več Amebisovih brezplačnih terminoloških in večjezičnih slovarjev, pa tudi
na primer SSKJ, Slovar sopomenk in Slovenski pravopis. Med brezplačnimi prevajalskimi
podatkovnimi zbirkami v slovenskem okolju po kakovosti in obsegu izstopa Evroterm
, ki temelji na prevodih evropske zakonodaje. Zbirka, ki pod-
pira 16 jezikov in se nenehno dopolnjuje, ponuja danes spletne povezave tudi do drugih
podatkovnih zbirk in virov, npr. IATE,15 Termanie, SSKJ, korpusa Nova beseda, dvoje-
zičnih slovarjev PONS itd., v njenem okviru pa so dostopni tudi terminološki Evrokorpus
(gl. tudi 1.3.2 in Željko 2010), že omenjeni Spletni slovarji in
Terminator (»terminološki analizator«, ki avtomatsko označi tiste dele v besedilu, ki so
v terminološki zbirki Evroterm). Prav terminologija sodi zagotovo med tista področja, ki
14 Tu beležimo spremembe na bolje, saj je leta 2014 Inštitut za slovenski jezik FR lansiral slovarsko spletišče Fran,
kjer je mogoče dostopati do splošnih, zgodovinskih in nekaterih terminoloških slovarjev, izdelanih v okviru inštituta.
15 Portal Interactive terminology for Europe.
64 VESTNIK ZA TUJE JEZIKE/JOURNAL FOR FOREIGN LANGUAGES
so največ pridobila z uporabo prevajalskih namizij, tj. spletnih prevajalnikov in še zlasti
pomnilnikov prevodov.
1.2 Prevajalske tehnologije
1.2.1 Pomnilniki prevodov
Pomnilniki prevodov so zavzeli trg profesionalnega prevajanja pred dobrim desetletjem in
krepko spremenili način dela, a za razliko od strojnih prevajalnikov niso odločilno posegli
v vlogo človeka pri nastajanju ciljnega besedila (Vintar 2016: 77). Pomnilnik deluje po
načelu vnovične uporabe prevodov (ibid.: 17) in daje najboljše rezultate pri prevajanju
novejših različic besedil, ki so bila že prevedena v starejši različici, ki jih je proizvedel
človek, pri čemer za optimalno pomoč predpostavlja izgradnjo prevajalčeve lastne po-
datkovne baze. Prevajanje s pomnilnikom prevodov temelji na predpostavki, da je za do-
ločene formulaične oz. standardizirane tipe besedil značilno in tudi zaželeno ponavljanje
jezikovnih segmentov. Pomnilniški programi so zato uporabni zlasti pri prevajanju tehnič-
nih oz. visoko terminoloških besedil (ibid.: 19). V tem rangu najdemo vrsto ponudnikov,
ki omogočajo iskanje po dvo- in večjezičnih podatkovnih zbirkah, npr. Eur-lex (dostop do celotne zakonodaje EU), Webitext (evropska zakonodaja, finance in pravo z omogočenim vzporednim prika-
zom celotnih dokumentov), TAUS (pravo, farmacevtika in bio-
tehnologija), MyMemory in Linguee < www.linguee.
com>. Čeprav nekateri integrirajo storitve pomnilnikov in strojnega prevajanja, je za bolj-
še razumevanje sprememb, ki jih tehnološki napredek uvaja v prevajalski proces, nujno
razlikovati med računalniško podprtim in strojnim prevajanjem.16
1.2.2 Strojni prevajalniki
Ocenjevanje vloge avtomatiziranega prevajanja je lahko zavajajoče, če enačimo različne
prevajalske tehnologije17 in obenem ne definiramo besedilnih zvrsti, ki jih prevajamo z
njihovo pomočjo. Dejstvo je, da so ciljno zasnovani prevajalni sistemi (npr. MT@EC)
in pomnilniki prevodov nepogrešljivi pri prevajanju standardiziranih tipov besedil; na
nekaterih področjih znanosti, na primer v družboslovju in humanistiki, ter vseh oblikah
16 Za podrobnejši opis razlik gl. npr. http://www.fxm.ch/En/Langues-Traduction/TraductionOrdinateur.en.htm.
17 “Apart from this function of providing a rough idea of what a given text contains and its utility when deciding
whether or not this would be worth translating, MT is only efficient where applied to texts with an appropriate degree
of standardisation and coherence. In short, a text that can be translated by a computer must be written in a way that
the computer can understand it: there must be no ambiguity, and it must contain only terms contained in the com-
puter’s dictionary and which always have the same meaning. This type of controlled language - which imposes major
constraints on writers - has few areas of use beyond that of particular types of technical documentation that are suf-
ficiently voluminous to justify the investment” (http://www.fxm.ch/En/Langues-Traduction/TraductionOrdinateur.
en.htm, dostop 4.7.2017).
65Mojca Šorli: SPLETNI VIRI IN ORODJA ZA SLOVENŠČINO ...
prevajanja, kjer igrata vlogo kreativnost in izvirnost, še posebej seveda v literarnem pre-
vajanju, pa so zaenkrat uporabni precej manj. Če drži, da »skoraj 90 % prevajalskega
posla predstavljajo tehnična besedila« (Vintar 2016: 17), je bilo v zadnjih desetletjih
zaznati drastični porast prav v deležu besedil, ki so posledica oblikovanja informacijske
družbe in globalne ekonomije (digitalizacija, deklaracije, lokalizacija ipd.). Ne glede na
to osnovne zakonitosti prevajanja, med drugim upoštevanje socialne in funkcijske zvr-
stnosti besedil, pragmatični ter vsi drugi izzivi, ki so jih raziskovali mnogi prevodoslovni
teoretiki (npr. Nida 1984, 1996,18 Newmark 2000, Baker 2006, 2009,19 Bassnett 198020
in mnogi drugi), obstajajo naprej in terjajo temu primerno raznorodnost prevajalskih pri-
stopov. Kljub nespornemu pomenu spletnih jezikovnih virov in orodij je postal za sodob-
nega uporabnika največji izziv prav dostop do zanesljivih in relevantnih podatkov. Zlasti
prostodostopni prevajalni sistemi na spletu temeljijo na t. i. direktnem pristopu (beseda
za besedo), npr. Yahoojev Babel, kvalitetnejša in plačljiva orodja pa večinoma na t. i.
prenosu (tekst na osnovi pravil) (Ooi 2010: 150). Spletni prevajalniki, denimo Google
(Translate) (več kot 60 jezikov), so nekakšna priučena orodja, vseskozi izboljševana s
posebnimi tehnološkimi postopki, ki temeljijo večinoma na statističnem pristopu. Trenu-
tno najboljši brezplačni spletni prevajalniki naj bi bili poleg Googla in Babela naslednji:
Bing Translator (Microsoft®, 35 jezikov), Babylon (30 jezikov) in World Lingo (141
jezikov). Od teh ponujajo nekateri tudi plačljive profesionalne, torej človeške prevajalske
storitve, npr. Babylon in World Lingo. Med prevajalniki, ki vključujejo slovenščino, je
treba omeniti še ImTranslator (okrog 50 jezikovnih parov), do katerega imajo dostop
registrirani uporabniki, vsebuje pa tudi črkovalnik in večjezični slovar, Tradukka, Dic-
tionary.comTranslator, Intertan, portal itranslate4.eu ter slovenska Amebis Presis in
Brezplačno prevajanje - slednji zgolj omogoča
dostop do nekaterih navedenih prevajalnikov.
Tu so še spletni portali tipa Lexicool.com, ki delujejo kot direktoriji prostodostopnih
spletnih dvo- in večjezičnih slovarjev ter glosarjev in, podobno kot omenjeni Glosbe,
pogosto vključujejo strojni prevajalnik. Prevajalniki imajo seveda povsem drugačno te-
oretično podstavo in tehnično izvedbo kot slovarji. Cilj prevajalnikov še vedno ni ab-
solutna točnost, temveč relativna razumljivost, na kar izdelovalci zlasti nekomercialnih
prevajalnikov, denimo MT@EC,21 običajno tudi opozorijo. Nesporni koristnosti in hi-
tremu napredku storitev strojnega prevajanja navkljub je torej smiselno pristopiti k sple-
tnim prevajalnikom razmeroma kritično; dobro se je zavedati, da gre v pretežni meri za
18 Nida, E. Translating Meaning. San Dimas, Calif.: English Language Institute, 1982; Sociolinguistics of Interlin-
gual Communication, Brussels: Editions du Hazard, 1996.
19 Baker, M. (ur.) Critical Readings in Translation Studies, 2009; Translation and Conflict: A Narrative Account, 2006.
20 Bassnett, S. Translation Studies, 1980.
21 “Our machine translation service produces raw automatic translations. Use it to grasp the gist of a text or as
the starting point for a human-quality translation. If you need a perfectly accurate, high-quality translation, the text
still needs to be revised by a skilled professional translator.” (https://ec.europa.eu/info/resources-partners/machine-
translation-public-administrations-mtec_en/, dostop 27. 11. 2017)
66 VESTNIK ZA TUJE JEZIKE/JOURNAL FOR FOREIGN LANGUAGES
propulzivno komercialno panogo, katere cilj je prodaja storitev, manj pa za področje, ki
bi ga še obvladovalo prevodoslovje ali katera druga od jezikoslovnih akademskih disci-
plin. Obenem je treba priznati, da je razvoj in napredek prevajalskih tehnologij izjemno
hiter. Trenutno stanje kaže dokaj visoko stopnjo ustreznosti na ravni leksikalnih izbir
(besede in besedne zveze, ang. phrase-based MT), vendar ostaja, kadar frazne ustreznice
ni, načelo strojnih mehanizmov prevajanje »beseda za besedo ali besedno zvezo«, brez
ustreznega prepoznavanja zakonitosti v skladnji, pragmatiki in besedilnih komponentah
obdelovanih besedil ciljnega jezika. Če povzamemo, prevajalniki besedil pomagajo ‘s
pridržkom,’ namreč pod pogojem, da uporabniki dokaj dobro poznajo izhodiščni in ciljni
jezik: tem uporabnikom lahko pomagajo celo zelo učinkovito. Nikakor pa v tem trenutku
ni mogoče strojnih prevajalnikov priporočati tistim, ki se ciljnega jezika šele učijo ali
ki imajo le osnovno oz. pasivno znanje ciljnega jezika. Povedano drugače, za uspešno
uporabo vseh oblik avtomatiziranega prevajanja je nujno potrebno kvalitetno prevajalsko
znanje in spretnosti, ki pa jih ni mogoče pridobiti zgolj ali predvsem s pomočjo omenje-
nih prevajalskih orodij.
Dvojezičnih besedilnih zbirk je tako več vrst: poleg pomnilnikov prevodov imamo
na voljo še vzporedne korpuse (gl. 1.3.2) in sodobne elektronske slovarje, vse od teh
zbirk pa imajo svoje specifike, prednosti in omejitve. V nadaljevanju bomo najprej na
kratko predstavili splošne slovenske enojezične, nato pa še vzporedne korpuse besedil – ti
so večinoma specializirani.
1.3 Prevajalski besedilni viri
V nadaljevanju si bomo na kratko ogledali najbolj razširjene javno dostopne korpuse, za
podrobnejši pregled eno- in večjezičnih korpusov za slovenščino gl. tudi Vintar (2008).
1.3.1 Enojezični korpusi izvirnih besedil
Med temi naj izpostavimo prostodostopna enojezična slovenska korpusa, Nova beseda
in še zlasti največji, referenčni korpus Giga-
fida (Erjavec 2012; Logar Berginc 2012; Arhar Holdt et al.
2012). Ker mora biti korpus, ki je načrtovan s ciljem prikazovati celovito podobo jezika,
primerno taksonomsko uravnotežen, je bil iz korpusa Gigafida izpeljan še reprezentativni
100-milijonski podkorpus KRES (Logar Berginc 2012;
Arhar Holdt et al. 2012).22 Tako Gigafida kot KRES imata tudi manjši različici, namreč cc-
Gigafida (100 milijonov) in ccKRES (10 milijonov), ki sta prosto dostopni ne le prek kon-
kordančnika, ampak v celoti, kot podatkovni bazi, zlasti za jezikovnotehnološke namene.
22 Korpusa sta nastala v okviru projekta Sporazumevanje v slovenskem jeziku, www.slovenscina.eu. Več na: http://
www.slovenscina.eu/korpusi/gigafida in http://www.slovenscina.eu/korpusi/kres.
67Mojca Šorli: SPLETNI VIRI IN ORODJA ZA SLOVENŠČINO ...
Slika 2: Del konkordančnega niza za »prevajati« v referenčnem korpusu Gigafida.
V letu 2014 smo dobili tudi 2. različico korpusa slovenskih besedil slWac, ki za-
jema izključno besedila s svetovnega spleta in je izgrajen po vzoru podobnih korpusov
za nekatere druge evropske jezike, npr. ukWac (britanska angleščina), deWac (nemšči-
na), itWaC (italijanščina), frWac (francoščina) itd. (Erjavec in Ljubešić 2014).23
Slika 3: Del konkordančnega niza za »napaka« v referenčnem korpusu slWaC (NoSketchEngine).
23 Za tematsko in prenosniško primerjavo med Gigafido in 1. različico korpusa slWaC gl. Logar in Ljubešič 2013.
68 VESTNIK ZA TUJE JEZIKE/JOURNAL FOR FOREIGN LANGUAGES
1.3.2 Dvo- in večjezični korpusi: vzporedni in primerljivi korpusi
Glavna prednost vzporednih korpusov je seveda v tem, da ponujajo prevode celotnih
delov besedila, ne le posameznih besed ali besednih zvez, s tem pa na širše prevodne eno-
te usmerjajo tudi pozornost prevajalca. Tradicionalni slovarji so (bili) zelo omejeni pri
navajanju širšega konteksta in avtentičnih primerov rabe, na primer obstoječih preteklih
prevodnih rešitev, ki bi omogočile vpogled v pragmatično ustreznost prevoda (Vintar
2008). Slovenski vzporedni korpusi so večinoma vsaj delno specializirani. Med najstarej-
šimi večjezičnimi vzporednimi korpusi sta IJS-ELAN (Erjavec 2002) in TRANS (Vintar 2008), ki sta specializirana prevodoslovna vira. Slovenski korpus
SPOOK je najnovejši vzporedni in primerljivi
večjezični korpus, ki je prav tako predvsem vir za prevodoslovne raziskave, saj naj bi po
svoji zgradbi omogočal medjezikovno primerjavo prevodnih pojavov pri prevajanju v
slovenščino (Vintar 2009). Korpus obsega pet jezikov: štiri jezike izvirnikov (angleščina,
nemščina, francoščina, italijanščina), prevode iz teh jezikov v slovenščino, za primerjavo
pa še korpus izvirnih besedil v slovenščini. Evrokorpus te-
melji na vzporednih besedilih, zbranih v procesu prevajanja evropske zakonodaje (acquis
communautaire) kot priprave na vstop Slovenije v EU. Korpus se vseskozi dopolnjuje z
novimi prevodi in skupaj s terminološko zbirko Evroterm predstavlja dragocen pripo-
moček za prevajalce in terminologe. V kontekstu splošnih virov naj na koncu omenimo
še Googlov brskalnik, ki omogoča, da ga uporabimo tudi kot dvojezični primerljivi kor-
pus ().
1.3.3 Specializirani korpusi
Na voljo imamo tudi nekaj ožje specializiranih besedilnih korpusov, na primer korpus DSI
izrazja informacijskih znanosti (Erjavec in Vintar 2004). Korpus je bil zasnovan kot podpo-
ra pri izdelavi Islovarja (gl. ), ki zajema temeljno
izrazje informatike, informacijske tehnologije in telekomunikacij (gl. Vintar 2008)). Drugi
primer, specializirani korpus KoRP, ki je prav tako prosto dostopen na spletu, sestavljajo
besedila s področja odnosov z javnostmi ; korpus je bil
v letih 2011-2013 nadgrajen v podatkovno zbirko odnosov z javnostmi TERMIS http://
www.termis.fdv.uni-lj.si/ (Logar 2013, http://www.termis.fdv.uni-lj.si/). Tu je še TURK,
korpus turističnih besedil , in nekateri drugi.
1.3.4 Govorni korpus GOS
Enomilijonski GOS24 je korpus govorjene slovenščine (Verdonik in Zwitter Vitez 2011).
Obsega transkripcije okrog 120 ur posnetkov (po)govora v najrazličnejših vsakodnevnih
24 .
69Mojca Šorli: SPLETNI VIRI IN ORODJA ZA SLOVENŠČINO ...
situacijah. Govorni korpusi so v prevajalski praksi redko uporabljeni, vendar so lahko
koristni na primer pri učenju tolmačenja ali tudi pri prevajanju govorjenih tekstov ter pri
raziskovanju pojavov, ki so tipični za govorjeni jezik. Ker jih je mnogo teže in dražje
sestaviti kot pisne korpuse besedil, so običajno tudi dokaj omejeni po obsegu.
1.3.5 Svetovni splet kot korpus
Konkreten zgled orodja, ki omogoča uporabo spleta kot korpusa zlasti jezikoslovcem in je-
zikovnim specialistom, je WebCorp , ki temelji na standar-
dnih spletnih iskalnikih Google in Bing, vendar je opremljen z elementi za bolj prefinjeno
uporabo v jezikoslovne namene. Definicija korpusa preprosto kot »zbirke besedil« (Kil-
garriff in Grefenstette 2003: 334)25 je sprožila živahne razprave o razmerju med spletom
in tradicionalno pojmovanim korpusom, pa tudi postopno preoblikovanje stališč korpusnih
jezikoslovcev, ki so bili sprva zelo kritični do ideje »spleta kot korpusa« (gl. tudi zgoraj
Googlov dvojezični korpus). Dolgo je bilo mogoče sklepati, da je splet skoraj povsem eno-
jezični angleški jezikovni korpus. Toda raziskava iz leta 2000 (Grefenstette in Nioche) je
pokazala, da angleščina sicer zares prevladuje s 66 %, vendar pa udeležba drugih jezikov
raste hitreje. Prav večjezičnost naj bi bila ena najzanimivejših lastnosti svetovnega spleta,
25 Gre za namerno poenostavljanje, zavračanje mnogih omejitev tega, kar naj bi bil korpus kot »telo«, torej
kot stabilna zbirka podatkov, ki naj bi ji bilo mogoče določiti osnovne kriterije, tipično velikost, (taksonomsko)
uravnoteženost, reprezentativnost itd.
Slika 4: Prikaz najbolj razširjenih jezikov na spletu (v milijonih uporabnikov),
vir: Internet World Stats.
70 VESTNIK ZA TUJE JEZIKE/JOURNAL FOR FOREIGN LANGUAGES
kar s stališča korpusnega jezikoslovja pomeni, da vsebuje vzporedne in primerljive kor-
puse za takorekoč vsak pisni jezik na svetu, pri čemer je pomembno to, da pokriva prav
vsa področja, teme, zvrsti in žanre (Gatto 2011: 43). Ugotovitve novejših raziskav (ma-
rec 2017) distribucije jezikov na spletu so, da sta najbolj razširjena jezika angleščina (z
952.055.837 uporabniki) in kitajščina (s 763.262.224 uporabniki),26 sledijo pa jima jeziki,
kot je razvidno iz zgornje tabele. Razlike v relativni (spletni) teži posameznega jezika ka-
žejo na splošen problem t. i. digitalne ločnice med bogatimi in revnimi državami, hkrati pa
mnogi poročajo tudi o koristih spleta prav za nekatere manjše in ogrožene jezike (ibid: 43):
2 SLOVAR IN SPLETNO OKOLJE
Prenos klasičnih slovarskih vsebin v spletno okolje je prinesel v leksikografijo številne
nove možnosti in odpravil stare, v dobi tiska pomembne omejitve, npr. predstavitvenega
prostora (gl. npr. konferenčne prispevke in razprave eLex v Granger in Paquot 2009, Ko-
sem in Kosem 2011, Kosem et al. 2013); iz številnih strokovnih besedil na temo sodobne
leksikografije in raziskav uporabniških navad (npr. Müller-Spitzer 2012, 2014) izhaja
tudi, da morajo spletni slovarski in širše jezikovni viri bodočnosti uporabnikom pred-
vsem zagotavljati kvalitetne, tj. zanesljive podatke, ti pa morajo temeljiti na sodobnih,
tj. korpusnih analizah. Pri tem je zelo pomembna vpetost podatkov v širši kontekst mo-
žnosti, ki jih ponujata informacijska in komunikacijska tehnologija. V strokovnih krogih
so se tako oblikovale smernice razvoja elektronske leksikografije, ki jih lahko zagotovo
povzamemo tudi za slovenski jezik in njegove uporabnike: geselski članki v spletnih slo-
varjih bodo zasnovani kot vir dinamičnih podatkov, ki bodo ustrezali specifičnim potre-
bam specifičnih uporabnikov v njihovi specifični situaciji (Granger in Paquot 2009: 307).
2.1 Med slovarjem in podatkovno zbirko
Leksikografi so razvili koncept leksikalne podatkovne zbirke, ki nastane na podlagi
korpusov besedil – ti so navadno v obsegu do več sto milijonov besed –, v njej pa so
zabeleženi vsi jezikovni podatki, zanimivi bodisi za sestavljanje slovarjev bodisi za iz-
gradnjo jezikovnih tehnologij (npr. DANTE, B(ase)L(exicale)F(rancaise)). Pomembna
značilnost virov v novem, digitalnem mediju je tudi zabrisanost razlik znotraj klasičnih
slovarskih tipologij, saj obstajajo med leksikografskimi orodji, zasnovanimi v skladu z
načeli potreb posameznika, zgolj individualizirani dostopi, realizirani v leksikografskih
e-orodjih (Granger in Paquot 2009: 309). Leksikalne zbirke so po vsebini in obliki zelo
različne, nekatere so zelo blizu tega, kar si predstavljamo kot elektronski slovar (Arhar
26 Od leta 2000 je število uporabnikov obeh, tudi takrat vodilnih jezikov naraslo za skoraj dvakrat.
71Mojca Šorli: SPLETNI VIRI IN ORODJA ZA SLOVENŠČINO ...
in Arčan 2011). Iz ene ustrezno zasnovane leksikalne zbirke lahko nastane več različnih
slovarjev oz. priročnikov, ki so namenjeni različnim skupinam uporabnikov (npr. splošni
slovar, šolski slovar, frazeološki slovar, slovar za tujce, področni slovarji, dvojezični in
večjezični slovarji itd.). Gre torej za stopnjo pred izdelavo konkretnih priročnikov ali
aplikacij, za katere se lahko – ob predpostavki, da je v leksikalno zbirko zajet celovit opis
besedišča – ustrezni podatki na osnovi izbranih kriterijev pridobivajo (pol)avtomatsko.
Po že uveljavljenih korpusnih načelih je bila izdelana tudi Leksikalna baza za sloven-
ščino (LBS), ki vsebuje v tej fazi 2.500 gesel (gl. 2.1.1), dve sodobni leksikalni zbirki za
angleščino, DANTE in WordNet, po svoji strukturi in namembnosti dokaj različni, pa
sta na kratko predstavljeni v poglavjih 2.1.2 in 2.1.3.
2.1.1 Leksikalna baza za slovenščino (LBS)27
LBS vsebuje podatke o pomenu besed, njihovem tipičnem okolju, stilni in pragmatični
vrednosti pomenskih enot oz. njihovi rabi, načrtovana pa je bila za izgradnjo slovarjev
slovenščine in slovensko-tujejezičnih slovarjev. Drugi poglavitni namen leksikalne baze
je zagotoviti jezikovne podatke v obliki, primerni za računalniško obdelavo in razvoj
sodobnih jezikovnotehnoloških aplikacij za slovenščino. LBS oz. vizualizacija dela gesel
je dostopna na oz. za prenos celotne baze na
.
2.1.2 Leksikalna podatkovna zbirka DANTE
DANTE (Database of Analysed Texts of English, 2009) je sodobna leksikalna podat-
kovna zbirka za angleščino, ki podaja podrobno analizo leksiko-gramatičnih vzorcev za
približno 45.000 iztočnic jedrnega besedišča na podlagi za ta namen izdelanega korpusa
z 1,7 milijarde besed. V njej najdemo sistematični opis pomenov, slovničnega in koloka-
cijskega vedênja besed ter besedilnih zvrti in vrst, v katerih se besede pojavljajo, in sicer
v kategorijah, prirejenih za strojno obdelavo podatkov. Na osnovi teh podatkov bodo
izdelani novi enojezični in angleško-tujejezični slovarji. Zbirka je od leta 2012 v celoti
prosto dostopna na .
2.1.3 Leksikalna podatkovna zbirka WordNet28
Drugačna je na ontoloških načelih zasnovana podatkovna zbirka WordNet, za slovenšči-
no SloWNet, namenjena predvsem razvoju aplikacij za računalniško obdelavo naravnega
jezika. Zbirka vsebuje podatke za polnopomenske iztočnice, kot so samostalniki, glagoli,
27 Aktivnost Leksikalna baza za slovenščino (2008-2012) v okviru projekta Sporazumevanje v slovenskem jeziku
sta delno financirala ESS ter MŠŠ RS. Spletni slovar, specifikacije ter podatki o izgradnji in vsebini LBS so dostopne
na .
28 Gre za projekt, ki se je začel na Univerzi Princeton v ZDA in ga danes poznamo kot Princeton WordNet ter
nadaljeval za evropske jezike kot EuroWordNet. Danes obstajajo wordneti za 50 jezikov, krovno združenje pa je the
Global WordNet Association .
72 VESTNIK ZA TUJE JEZIKE/JOURNAL FOR FOREIGN LANGUAGES
pridevniki in prislovi, tako da jih razvršča v pojmovno sorodne leksikalne nize (sinsete),
povezana pa je tudi z drugimi leksikalnimi viri, zlasti za namene strojne obdelave podat-
kov, na primer semantičnega označevanja. SloWNet je dostopen v obliki SloWTool na
.
3 POTREBE UPORABNIKOV
Prevajalci pri svojem delu (poleg spletnih besedil in področnih virov) tipično uporabljajo
tudi splošne enojezične slovarje, od katerih upravičeno pričakujejo tudi podatke o pra-
gmatičnem pomenu in rabi besed. Slovarjev, ki bi nastali na osnovi podatkov iz leksikal-
ne zbirke, še ni prav veliko,29 obstaja pa več enojezičnih korpusnih slovarjev, zlasti za
tujce, ki so nastali predvsem v angleškem jezikovnem okolju (gl. 1).
Če je zaradi »glosarske« usmerjenosti dolgo veljalo, da je na primer posvetovanje z
dvojezičnim slovarjem šele začetek procesa iskanja prevodne ustreznosti, in če je danes
samoumevno, da so jezikovni viri zasnovani v elektronski obliki, pa vendar še ni dokonč-
nega odgovora na vprašanje, kako in v kolikšni meri tradicionalne slovarje nadomestiti z
novimi aplikacijami oziroma kako njihov osnovni koncept (in poimenovanje)30 ustrezno
integrirati v večfunkcionalne aplikacije, v katerih je slovar zgolj ena od komponent, ki
uporabniku pomagajo pri tvorbi (določenih tipov) besedil, preverjanju jezikovne ustre-
znosti itd., torej v okviru orodij, ki jih v najširšem pomenu razumemo kot vsestransko
»podporo« pri pisanju in uporabi (maternega ali tujega) jezika. Kot razmišlja angleški le-
ksikograf, nekdanji urednik Longmanovih, danes pa Macmillanovih angleških slovarjev
za tujce, M. Rundell (2011), bi lahko takšna orodja dolgoročno celo povsem nadomestila
slovar, vsaj za enkodirne namene, saj bi uporabniku precej bolje kot klasični slovar po-
magala pri istih nalogah. Čeprav so napovedi prihodnosti slovarjev v tem trenutku še tve-
gane, pa Gabrovšek (2010) po drugi plati meni, da potrebe in spretnost uporabnikov slo-
varjev precej zaostajajo za napredkom in možnostmi, ki jih omogočajo nove tehnologije.
3.1 Kaj in kako uporabnik pravzaprav išče?
Nekatere raziskave (Granger in Paquot 2009) nakazujejo, da je treba zasnovo spletnih
slovarjev in priročnikov načrtovati s pomočjo abstrahiranja tipa uporabnika, tipa iskalnih
29 Leksikalna baza DANTE je nastala prav z namenom izdelave novega angleško-irskega slovarja (NEID).
30 Poimenovanje »slovar« se zdi še vedno dovolj uporabno, danes zlasti kot splošnejši izraz za spletna mesta,
saj ti ostajajo najbolj aktualni viri za leksikalne poizvedbe tudi v spletnem okolju. Kot nakazujejo rezultati iskanj
zlasti posameznih (dekontekstualiziranih) leksemov, npr. Googlov brskalnik povečini med prvimi zadetki - vsaj za
angleščino - ponuja prav povezave do bodisi uveljavljenih slovarskih virov z znanimi uredniškimi zasedbami in
dolgoletno tradicijo (npr. Webster, Cambridge itd.) ali novih (participativnih) slovarskih projektov tipa Urban Dic-
tionary .
73Mojca Šorli: SPLETNI VIRI IN ORODJA ZA SLOVENŠČINO ...
situacij, posameznikovih potreb in tipa podatkov, ki zadovoljuje takšne potrebe. Analiza
konkretnih iskanj namreč pokaže, da ni neke sistematične iskalne poti, na osnovi katere
bi lahko ugotavljali, kako uporabniki pravzaprav iščejo. Izdelani so že nekateri modeli,
ki uspešno izrabljajo jezikovne tehnologije in nove tehnike za optimizacijo uporabniških
orodij pri uporabi spletnih virov.31 Novejše razprave na temo dobrega slovarja sicer iz-
postavljajo predvsem dejstvo, da – v nasprotju s tradicionalnim prepričanjem – velika
količina gradiva ne pomeni tudi nujno velike prednosti. Tisto, kar naj bi odlikovalo so-
dobni slovar, je predvsem omogočiti uporabniku, da pride do relevantne informacije v
najkrajšem možnem času. Kot pomembna se kaže tudi možnost povezav z drugimi tipi
relevantnih podatkov, predvsem besedilnimi korpusi – to pomeni, da ima uporabnik mo-
žnost s klikom na ustrezno besedo v takšnem slovarju priti do podatkov o njeni dejanski
rabi v korpusu. Za slovenščino velja v tem kontekstu omeniti povezano dostopanje preko
spletnega vmesnika projekta Sporazumevanje v slovenskem jeziku do projektnih vsebin,
tj. omenjenih korpusov Kres, GOS in Gigafida, Slogovnega priročnika, Leksikona bese-
dnih oblik in Spletnega slovarja (več na ).
3.2 Stereotipi: slovar kot glosar ali »slovarji se ukvarjajo z besedami«
Splošno razširjene predstave o slovarjih kot seznamih besed in njihovih pomenov so mor-
da točne za del slovarske produkcije, zlasti predkorpusne. Toda leksikografska teorija se
razvija in z njo praktične metode izdelave samih slovarjev. Tudi v slovenskem prostoru
je že dobila domicil praksa korpusnega pristopa k izdelavi slovarjev, toda ta je zaenkrat
omejena na posamezne (pretekle) projekte, ki iz različnih razlogov niso dovolj vpeti v
vsakdanjost slovenskih slovarskih uporabnikov, celo profesionalnih ne. Glede na razšir-
jenost angleščine je v danem trenutku zagotovo najbolj nujna kakovostna obravnava na
relaciji slovenščina-angleščina, pri čemer smo že zagotovili kvalitetne splošne vire za
potrebe prevajanja v slovenščino, ne pa tudi v angleščino.
3.2.1 Slovenski (dvojezični) korpusni slovarji
Že omenjeni Veliki angleško-slovenski slovar Oxford-DZS32 (VASS), pa tudi Priročni
angleško-slovenski in slovensko-angleški slovar (2010, DZS) ter Mali angleško-slo-
venski in slovensko-angleški slovar DZS (2006) so želeli preseči ozko pojmovanje »slo-
varskega« pomena, ki se je v jezikoslovnih razpravah uveljavil za označevanje tistega,
čemur protipostavljamo kontekstualni in pragmatični pomen. Z vidika tradicionalnejšega
glosarskega pojmovanja slovarja naj bi bile »besede« v dvojezičnem slovarju prevede-
ne v ustrezne »besede« na desni strani slovarja, torej v ciljnem jeziku, toda z razvojem
31 Tak primer je npr. vmesnik B(ase)L(exicale)F(rancaise) S. Verlindeja z belgijske Univerze v Louvainu (Dostop: 6.12.2012).
32 VASS je bil s strani avtoric obširneje predstavljen v Mostovi 42, 2009/2010.
74 VESTNIK ZA TUJE JEZIKE/JOURNAL FOR FOREIGN LANGUAGES
korpusnega jezikoslovja se je okrepilo spoznanje, da morajo biti osnova slovarskega opi-
sa predvsem širše pomenske enote. Te so sestavljene iz zgradbeno raznovrstnih besednih
sopojavljanj, od dvo- in trobesednih kolokacij do širših frazeoloških enot, mnoge od po-
menskih enot pa je mogoče opisovati pravzaprav šele na ravni besedila. S pomenom ima-
mo torej opraviti tako na ravni leksike kot slovnice in seveda besedila. Sodobni slovarski
viri so zato usmerjeni vse manj glosarsko, tj. besedno, in vse bolj besedilno.
3.2.2 Obrnjeni Veliki angleško-slovenski slovar Oxford-DZS: baza podatkov
o kontrastivnih razmerjih med jezikoma
Vsaka dvojezična slovarska zbirka je do neke mere – odvisno od njene velikosti in dome-
ta –, kontrastivna analiza pomenskih in drugih razmerij med jezikoma, zato je naravno in
logično izhodišče za vsak nadaljnji sistemski opis specifik na ravni dveh sopostavljenih
jezikov. Ko je v letih 2005–6 izšel pri nas do sedaj največji, korpusni Veliki angleško-slo-
venski slovar Oxford-DZS s 120.000 iztočnicami, je bila sprva predvidena tudi izdelava
slovarja v obratni smeri, ki pa se ji je založba zaradi visokih stroškov prvega slovarja
odpovedala. Obsežna dvojezična podatkovna zbirka je bila avtomatsko “obrnjena”,33 s
čimer smo dobili ne le idealno orodje za pripravo kvalitetnega slovensko-angleškega
besedila, temveč tudi neprecenljivo podatkovno zbirko, ki bi jo lahko uporabili za po-
globljene kontrastivne in prevodoslovne raziskave (gl. tudi Krek et al. 2008; Šorli 2009;
Srebnik 2012). Žal ostaja obrnjena baza nedostopna tako za splošnega uporabnika kot
tudi za profesionalne (prevajalske in pedagoške) ter raziskovalne namene. Navajamo pri-
mer geselskih člankov, ki kaže tip in naravo tako pridobljenih podatkov:
Slika 5: Del gesla ROČAJ, 1. skupina (obrnjena baza VASS
33 Jezikovnotehnološko podjetje Amebis d.o.o.
75Mojca Šorli: SPLETNI VIRI IN ORODJA ZA SLOVENŠČINO ...
Slika 6: Del gesla NOSEČNOSTEN, 1., 3. in 4. skupina (obrnjena baza VASS)
4 SKLEP
Pričujoči prispevek je nastal med drugim kot podlaga za razmislek, kateri leksikalni viri
in orodja za slovensko-angleški jezikovni par naj bi bili prioritetni v novem in nadaljnjih
slovenskih akcijskih načrtih za večjezično opremljenost. Na tem mestu so predstavljeni
zlasti novejši enojezični in dvojezični leksikografski in besedilni viri, v katerih lahko po-
iščemo pomen besed in širših jezikovnih enot, tj. slovarji, leksikalne podatkovne zbirke,
korpusi besedil in spletna prevajalska orodja. Spregovorili smo tudi o prevajalskih tehno-
logijah in na kratko predstavili spremembe pri načrtovanju, izdelavi in uporabi klasične-
ga slovarja v novem, digitalnem okolju. Spomnili smo na nekatere stereotipe o uporabi
slovarjev ter izpostavili nekatere pomisleke ob vrednotenju vloge slovarjev v naveza-
vi na digitalno okolje in jezikovne tehnologije. Vsak prihodnji akcijski načrt bo moral
upoštevati omejena sredstva, namenjena razvoju jezikovne infrastrukture, in dejstvo, da
slovenska govorna skupnost še vedno čaka na nekatere osnovne jezikovne priročnike:
sodoben slovar standardne slovenščine, korpusni slovensko-angleški slovar, pedagoški
slovar slovenščine itd. Vsi ti viri so, med drugim, nujni za uspešen razvoj jezikovnih
tehnologij za slovenščino.
Na tem mestu velja omeniti raziskavo Jezikovna politika RS in potrebe upo-
rabnikov pod vodstvom ZRC SAZU (http://isjfr.zrc-sazu.si/sl/programi-in-projekti/
76 VESTNIK ZA TUJE JEZIKE/JOURNAL FOR FOREIGN LANGUAGES
jezikovna-politika-republike-slovenije-in-potrebe-uporabnikov#v), v kateri so sodelova-
le številne izobraževalne in raziskovalne institucije. Gre za obsežno (sociolingvistično)
raziskavo o navadah, potrebah in prepričanjih uporabnikov slovenščine (govorcev slo-
venščine kot maternega ali drugega/tujega jezika) in tujih jezikov, prav tako govorcev s
posebnimi potrebami, ki se je začela oktobra 2016 in zaključila septembra 2017. V delu
raziskave, ki se osredotoča na opremljenost skupnosti za večjezičnost, smo posebej na-
slovili skupine jezikovnih delavcev – prevajalcev, tolmačev in drugih strokovnjakov, ki
uporabljajo vsaj en tuji jezik, pri čemer je bil cilj raziskati tudi ustaljene delovne navade
in strategije pri reševanju poklicnih izzivov, predvsem pa odnos do obstoječe jezikovne
infrastrukture in potrebe na področju opremljenosti z viri in orodji. Raziskava v obliki
spletne ankete sloni na štirih vsebinskih sklopih: odnos do jezikovnih vprašanj, spora-
zumevalne prakse, potrebe uporabnikov, jezikovni opis in jezikovna opremljenost. Na
podlagi končnih rezultatov projekta bo mogoče ustrezneje načrtovati razvoj jezikovnih
virov, orodij in tehnologij, zato bodo ti aktualni tudi za načrtovalce jezikovne politike in
razvijalce jezikovnih tehnologij.
BIBLIOGRAFIJA
Slovarji:
Collins COBUILD English Language Dictionary. Sinclair, John McH. (ur.), 1995, 2.
izdaja. London: HarperCollins. (COBUILD)
Collins COBUILD Advanced Learner’s English Dictionary. Sinclair, John McH. (ur.),
2003, 4. izdaja. Glasgow: HarperCollins Publishers.
Macmillan English Dictionary for Advanced Learners. Rundell, Michael, 2007, 2. izdaja.
Oxford: Macmillan Education.
Mali angleško-slovenski in slovensko-angleški slovar DZS (Zaranšek 2006).
Priročni angleško-slovenski in slovensko-angleški slovar DZS (Drinovec Sever et al. 2010).
Veliki angleško-slovenski slovar Oxford-DZS (Krek 2005-6).
Literatura:
ARHAR HOLDT, Špela/Iztok KOSEM/Nataša LOGAR BERGINC (2012) Izdelava kor-
pusa Gigafida in njegovega spletnega vmesnika. T. Erjavec, J. Žganec Gros (ur.),
Zbornik Osme konference Jezikovne tehnologije. Ljubljana: Institut Jožef Stefan.
ARHAR HOLDT, Špela/Mihael ARČAN (2011) Avtomatsko pridobivanje besednih
zvez iz korpusa z uporabo leksikona SSJ. S. Kranjc (ur.), Meddisciplinarnost v slo-
venistiki, (Obdobja, Simpozij, = Symposium, 30). Ljubljana: Znanstvena založba
Filozofske fakultete.
77Mojca Šorli: SPLETNI VIRI IN ORODJA ZA SLOVENŠČINO ...
ATKINS, Sue/Michael RUNDELL (2008) The Oxford Guide to Practical Lexicography.
Oxford: Oxford University Press.
BAKER, Mona (ur.) (2009) Critical Readings in Translation Studies. London & New
York: Routledge.
BAKER, Mona (2006) Translation and Conflict: A Narrative Account. New York &
London: Routledge.
BASSNETT, Susan (1980) Translation Studies. Methuen & Co. Ltd.
CRYSTAL, David (2012) English as a Global Language. 2. izdaja. Cambridge Univer-
sity Press.
ERJAVEC, Tomaž/Nikola LJUBEŠIĆ (2014) The slWaC 2.0 corpus of the Slovene web.
T. Erjavec, J. Žganec Gros (ur.) Jezikovne tehnologije : zbornik 17. mednarodne
multikonference Informacijska družba - IS 2014, 9. - 10. oktober 2014, [Ljubljana,
Slovenia] : zvezek G, 50—55. Ljubljana: Institut Jožef Stefan, 2014.
GABROVŠEK, Dušan (2010) About Dictionaries – English, English and Slovene, and
a Handful of Others: the Good, the Better, and the Useful. Mostovi 42, št. 1-2, le-
tnik 2009/10, 110—146. Ljubljana: Društvo znanstvenih in tehniških prevajalcev
Slovenije.
GANTAR, Polona, et al. (2009) Specifikacije za izdelavo leksikalne baze za slovenščino:
standard za izdelavo posamezne leksikalne enote v leksikalni bazi. Projekt Sporazu-
mevanje v slovenskem jeziku ESS in MŠŠ (2008–2013).
GATTO, Maristella (2011) “The ‚body‘ and the ‚web‘: The Web as Corpus Ten Years
On.” ICAME Journal no. 35 (April), 35—58. Dostopno tudi na: http://icame.uib.no/
ij35/Maristella_Gatto.pdf/ (8. november 2017).
GRANGER, Sylviane/Magali PAQUOT (ur.) (2009) eLexicography in the 21st century:
New challenges, new applications. Proceedings of eLex 2009, Louvain-la-Neuve,
22–24 October 2009.
GREFENSTETTE, Gregory/Julien NIOCHE (2000) Estimation of English and non-
-English language use on the WWW. In Proceedings of the RIAO (Recherche
d’Informations Assistée par Ordinateur), Paris, 12–14 April 2000, 237—246. Do-
stopno na: http://arxiv.org/ftp/cs/papers/0006/0006032.pdf/ (8. november 2017).
GORJANC, Vojko (2010) Zaključno poročilo o rezultatih raziskovalnega projekta:
ARRS-RPROJ-ZP-2010-1/46.
KILGARRIFF, Adam/Gregory GREFENSTETTE (2003) Introduction to the special is-
sue on the web as corpus. Computational Linguistics 29 (3), 333—347.
KOSEM, Iztok/Karmen KOSEM (ur.) (2011) eLexicography in the 21st century: Proce-
edings of eLex 2011, 10-12 November, Bled, Slovenija.
KOSEM, Iztok, et al. (ur.) (2013) eLexicography in the 21st century:Proceedings of eLex
2013, 17-19 October 2013, Tallinn, Estonia.
KREK, Simon/Mojca ŠORLI/Polonca KOCJANČIČ (2008) The Funny Mirror of Lan-
guage: The Process of Reversing the English-Slovenian Dictionary to Build the
78 VESTNIK ZA TUJE JEZIKE/JOURNAL FOR FOREIGN LANGUAGES
Framework for Compiling the New Slovenian-English Dictionary. E. Bernal, J.
DeCesaris (ur.) Proceedings of the xii Euralex International Congress. Barcelona:
Universitat Pompeu Fabra, 535—542.
LOGAR, Nataša (2013) Aktualni terminološki opisi in njihova dostopnost. A. Žele (ur.)
Družbena funkcijskost jezika (vidiki, merila, opredelitve): Obdobja 32. Ljubljana:
Znanstvena založba Filozofske fakultete, 247—253.
LOGAR BERGINC, Nataša/Špela ARHAR HOLDT/Miha GRČAR/Marko BRAKUS/
Simon KREK (2012) Korpusi slovenskega jezika Gigafida, KRES, ccGigafida in
ccKRES: gradnja, vsebina, uporaba. Ljubljana: Trojina, zavod za uporabno slove-
nistiko; Fakulteta za družbene vede.
LOGAR, Nataša/Nikola LJUBEŠIČ (2013) Gigafida in slWaC : tematska primerjava.
Slovenščina 2.0, 2013, št. 1, 78—110.
MAYOR, Michael (ur.) (2009) Longman Dictionary of Contemporary English (5. izda-
ja). Harlow, Essex: Pearson Education / Longman.
MÜLLER-SPITZER, Caroline/Alexander KOPLENIG/ Antje TÖPEL (2012) Online
dictionary use: Key findings from an empirical research project. S. Granger, M.
Paquot (ur.) Electronic Lexicography. Oxford: Oxford University Press, 425—457.
MÜLLER-SPITZER, Caroline (ur.) (2014) Using online dictionaries. Lexicographica.
Series maior. Berlin: de Gruyter.
NEWMARK, Peter (2000) Učbenik prevajanja. Ljubljana: Krtina.
NIDA, Eugene A. (1982) Translating Meaning. San Dimas, Calif.: English Language
Institute.
NIDA, Eugene A. (1996) The Sociolinguistics of Interlingual Communication. Brussels:
Editions du Hazard.
OOI, Vincent B. Y. (2010) English Internet Lexicography and Online Dictionaries. Lexi-
cographica 26. Berlin: de Gruyter, 143—154.
PERRAULT, Stephen J. (ur.) (2008) Merriam-Webster‘s Advanced Learner‘s English
Dictionary. Springfield, MA: Merriam Webster.
RUNDELL, Michael (2011) The future of dictionaries. Too soon to tell. Blog o konfe-
renci eLexicography in the 21st Century: New Applications, New users /http://www.
trojina.si/elex2011/index.html/. Dostopno na: http://www.macmillandictionaryblog.
com/the-future-of-dictionaries-too-soon-to-tell/. (8. november 2017)
RUNDELL, Michael (ur.) (2007) Macmillan English Dictionary for Advanced Learners
(2. izdaja). Oxford: Macmillan Education.
SINCLAIR, John (ur.) Collins COBUILD Advanced Learner’s English Dictionary (5.
izdaja). Glasgow: HarperCollins Publishers.
SREBNIK, Anita (2012) Obrnjena nizozemsko-slovenska slovarska baza kot korak do
novega slovensko-nizozemskega slovarja. M. Šorli (ur.) Dvojezična korpusna leksi-
kografija. Slovenščina v kontrastu: novi obeti, novi izzivi. Ljubljana: Trojina, zavod
za uporabno slovenistiko.
79Mojca Šorli: SPLETNI VIRI IN ORODJA ZA SLOVENŠČINO ...
SUMMERS, Della (ur.) (2003) Longman Dictionary of Contemporary English (4. izda-
ja). Harlow, Essex: Pearson Education / Longman.
ŠORLI, Mojca (2009) Pridobivanje podatkov o slovenščini za izdelavo slovensko-tujeje-
zičnih slovarjev. Infrastruktura slovenščine in slovenistike. M. Stabej (ur.) Simpozij
Obdobja 28. Ljubljana: Znanstvena založba Filozofske fakultete, 359—369.
VERDONIK, Darinka/Ana ZWITTER VITEZ (2011) Slovenski govorni korpus Gos.
Ljubljana: Trojina, zavod za uporabno slovenistiko.
VINTAR, Špela (1999) Računalniška orodja za prevajanje. Mostovi 1999/XXXIII, Lju-
bljana: Društvo znanstvenih in tehniških prevajalcev Slovenije.
VINTAR, Špela (2001) Računalniška orodja za jezikoslovce in prevajalce. Zbornik 37.
seminarja slovenskega jezika, literature in kulture. Ljubljana, Filozofska fakulteta.
VINTAR, Špela (2003) Kaj izvira iz jezikovnih virov. Jezik in slovstvo XLVIII(2-3), 77—88.
VINTAR, Špela (2008) Corpora in Translation: A Slovene Perspective. Journal of Spe-
cialized Translation, Issue 10, http://www.jostrans.org/issue10/art_vintar.php/. (8.
november 2017)
VINTAR, Špela/Tomaž Erjavec (2008) iKorpus in luščenje izrazja za Islovar. T. Erja-
vec, J. Žganec Gros (ur.) Zbornik Šeste konference Jezikovne tehnologije, 16. do
17. oktober 2008, Ljubljana, Slovenia : zbornik 11. mednarodne multikonference
Informacijska družba - IS 2008, zvezek C : proceedings of the 11th International
Multiconference Information Society - IS 2008, volume C, (Informacijska družba).
Ljubljana: Institut „Jožef Stefan“, 2008, 65—69.
ŽELJKO, Miran (2010) Pomnilnik prevodov EU. Mostovi 42, št. 1-2, letnik 2009/10,
72—75. Ljubljana: Društvo znanstvenih in tehniških prevajalcev Slovenije.
WALTER, Elisabeth (ur.) (2008) Cambridge Advanced Learner’s Dictionary (3. izdaja).
Cambridge: Cambridge University Press.
Spletni viri:
Amebis d.o.o. 9. julij 2017. http://www.amebis.si/.
Babelfish. 9. julij 2017. http://www.babelfish.com/.
Babylon. 9. julij 2017. http://translation.babylon.com/
Base Lexicale Française (BLF). 6. december 2016. http://ilt.kuleuven.be/blf/stop/.
Bing translate. 9. julij 2017. https://www.bing.com/translator/.
Brezplačno prevajanje. 9. julij 2017. http://www.brezplacno-prevajanje.si/.
Cambridge Advanced Learner‘s Dictionary. 9. julij 2017. http://dictionary.cambridge.org/.
Collins COBUILD English Dictionary. 9. julij 2017. http://www.collinsdictionary.com/.
Collins Dictionary. 9. julij 2017. http://www.collinsdictionary.com/.
DANTE Database. 9. julij 2017. http://www.webdante.com/.
Dictionary.com Translator. 9. julij 2017. http://translate.reference.com/translate/.
eLex2011/2013. 9. julij 2017. http://www.trojina.si/elex2011/Vsebine/proceedings.html/.
80 VESTNIK ZA TUJE JEZIKE/JOURNAL FOR FOREIGN LANGUAGES
Eur-lex. 9. julij 2017. http://eur-lex.europa.eu/.
Evrokorpus. 9. julij 2017. http://evrokorpus.gov.si/.
Evroterm. 9. julij 2017. http://evroterm.gov.si/.
Fran. 9. julij 2017. http://www.fran.si/.
Free dictionary. 9. julij 2017. http://www.thefreedictionary.com/.
Gigafida. 9. julij 2017. http://www.gigafida.net/.
Glosbe.com. 9. julij 2017. http://glosbe.com/.
Google Translate. 9. julij 2017. http://translate.google.com/.
ImTranslator. 9. julij 2017. http://translation.imtranslator.net/translate/default.asp?loc=en/.
Islovar. 9. julij 2017. http://www.islovar.org/.
Kres. 9. julij 2017. http://www.korpus-kres.net/.
Lexicool.com. 9. julij 2017. http://www.lexicool.com/.
Linguee. 9. julij 2017. http://www.linguee.com/.
Longman Dictionary of Contemporary English, Longman. 9. julij 2017. http://www.ldo-
ceonline.com/.
Macmillan Dictionary and Thesaurus: Free English Dictionary Online. Oxford: Macmil-
lan Education. 9. julij 2017. http://www.macmillandictionary.com/.
Merriam Webster‘s Learners‘ Dictionary. 9. julij 2017. http://www.learnersdictionary.com/.
META-NET, Zbirka Bela knjiga (Krek 2012). 9. julij 2017. http://www.meta-net.eu/
whitepapers/e-book/slovene.pdf/.
Microsoft Translator. 9. julij 2017. http://www. microsofttranslator.com/.
MyMemory. 9. julij 2017. http://mymemory.translated.net/.
Nova beseda. 9. julij 2017. http://bos.zrc-sazu.si/a_beseda.html.
‘OneLook Dictionary’. 9. julij 2017. http:// www.onelook.com/.
Razvezani jezik. 10. december 2016. http://razvezanijezik.org/.
Slovar slovenskega knjižnega jezika. 9. julij 2017. http://bos.zrc-sazu.si/sskj.html/.
Slovarji PONS. 9. julij 2017. http://sl.pons.com/prevod /.
Spletni slovar. 9. julij 2017. http://www.spletni-slovar.com/.
Spletni slovarji. 9. julij 2017. http://www.evroterm.gov.si/slovar/.
SloWTool. 9. julij 2017. http://nl.ijs.si/slowtool/.
Sporazumevanje v slovenskem jeziku. 9. julij 2017. http://www.slovenscina.eu/.
TAUS. 9. julij 2017. https://www.taus.net/.
Termania. 9. julij 2017. http://www.termania.net/.
2lingual Google Search. 9. julij 2017. http://www.2lingual.com/.
Vir definicij. 9. julij 2017. http://www.definitions.net/definition/.
WebCorp. 9. julij 2017. http://www.webcorp.org.uk/.
Webitext. 9. julij 2017. http://www.webitext.com/bin/webitext.cgi/.
Wikipedia. 9. julij 2017. http://en.wikipedia.org/wiki/.
Wordnik. 9. julij 2017. http://www.wordnik.com/.
Worldlingo. 9. julij 2017. http://www.worldlingo.com/.
81Mojca Šorli: SPLETNI VIRI IN ORODJA ZA SLOVENŠČINO ...
IZVLEČEK
V prispevku najprej predstavimo nabor enojezičnih in dvojezičnih leksikografskih in besedilnih
virov za slovenščino – med dvojezičnimi prednostno prevajalske priročnike v kombinaciji z an-
gleščino –, v katerih lahko poiščemo pomen besed in širših jezikovnih enot, tj. slovarje, leksikalne
podatkovne zbirke, spletna prevajalska orodja in različne korpuse besedil. V ločenem podpoglavju
spregovorimo o prevajalskih tehnologijah in ovrednotimo njihovo vlogo pri delu sodobnega preva-
jalca. V drugem in tretjem poglavju na kratko predstavimo spremembe pri načrtovanju, izdelavi in
uporabi klasičnega slovarja v novem, digitalnem okolju ter razmerja med slovarjem in sorodnimi
viri, kot so leksikalne podatkovne zbirke. Dotaknemo se uporabnikov in nekaterih stereotipov o
uporabi slovarjev ter ob koncu povzamemo stanje leksikalnih, na korpusu temelječih podatkovnih
zbirk za slovensko-angleški par, z mislijo na prioritete bodočega akcijskega načrta za večjezično
opremljenost slovenske govorne skupnosti.
Ključne besede: spletni viri, slovenščina, angleščina, leksikografija, korpus, slovar, leksikalna
zbirka, prevajanje, avtomatizirano prevajanje, strojno prevajanje
ABSTRACT
Web Resources and Tools for Slovenian with a Focus on the Slovenian-English Language
Infrastructure: Dictionaries in the Digital Age
The article begins with a presentation of a selection of electronic monolingual and bi/multilingual
lexicographic resources and corpora available today to contemporary users of Slovene. The focus
is on works combined with English and designed for translation purposes which provide infor-
mation on the meaning of words and wider lexical units, i.e., e-dictionaries, lexical databases,
web translation tools and various corpora. In a separate sub-section the most common translation
technologies are presented, together with an evaluation of their role in the modern translation
process. Sections 2 and 3 provide a brief outline of the changes that have affected classical diction-
ary planning, compilation and use in the new digital environment, as well as of the relationship
between dictionaries and related resources, such as lexical databases. Some stereotypes regarding
dictionary use are identified and, in conclusion, the existing corpus-based databases for the Slo-
venian-English pair are presented, with a view to determining priorities for the future interlingual
infrastructure action plans in Slovenia.
Key words: web resources, Slovene, English, lexicography, corpus, dictionary, lexical database,
translation, automated translation, machine translation