UDK — UDC
05:624
CRADBEIVIVESTIUIU
L J U B L J A N A , MAREC 1972 n
LETNIK 21, ŠT. 3, STR. 53 — 80 G
GP »TEHNIKA« LJUBLJANA:
Hotel Adriatic II v Opatiji
l / S E B I N A - C O N T E N T S
Članki, študije, razprave
Articles, studies, proceedings
Iz naših kolektivov
From our enterprises
Vesti
News
Prikazi in ocene
New books
LUJO ŠUKLJE:
Elastoplastični kriterij za dopustno obtežbo slojevitih t a l ..................53
Elastoplastic criterium for permissible bearing values of layered
soils
BORIS VEDE-S AS A ŠKULJ - JOŽE JAN:
ISO-SPAN lesobetonski b lo k i ....................................................................... 61
B. M.:
Stanovanjska graditev v SR Sloveniji..........................................................67
BOGDAN MELIHAR:
Seminar za tehnični k ad er ............................................................................68
Gradisove n a g ra d e ..........................................................................................68
Koliko za varstvo pri d e lu ............................................................................ 68
Nov objekt pri blejskem hotelu »T op lice«................................................. 68
Objekti SGP » P r im o r je « ............................................................................ 68
SGP »Primorje« in gradbeništvo Jugoslavije ........................................68
Izkoriščanje delovnega časa v 1971.............................................................. 69
Vrednost v 1971 izvršenih d e l ....................................................................... 69
Seja komisije za kadre in šolstvo................................................................... 69
XXII. letne športne ig r e ................................................................................ 69
B. F.:
25 let GP »Tehnika« L ju b lja n a ................................................................... 69
B. F.:
Podelitev Kidričevih n a g r a d ........................................................................70
B. F.:
Korozija in zaščita materiala........................................................................71
Konstruieren mit K u n ststoffen ................................................................... 72
Stahlleichtbeton.............................................................................................. 72
In memoriam S. B.:
Prof. dr. ing. Hubert Beck 73
Iz strokovnih revij in časopisov
From technical reviews
ING. A. S.:
Anotacije iz jugoslovanskih revij 74
Informacije Zavoda za raziskavo ma- Sanacija temeljev turbogeneratorjev TE Makassar v Indoneziji
teriala in konstrukcij v Ljubljani
Reports of Institute for material and
structures research in Ljubljana
Odgovorni urednik: Sergej Bubnov, dipl. inž.
Tehnični urednik: prof. B ogo Fatur
Uredniški o d b or : Janko Bleiweis, dipl. inž., Vladim ir Čadež, dipl. inž., M arjan Gaspari, dipl. inž., dr. Miloš Marinček,
M aks Megušar, dipl. inž., Anton Podgoršek, Saša Škulj, dipl. inž., V iktor Turnšek, dipl. inž.
R evijo izdaja Zveza gradbenih inženirjev in tehnikov Slovenije, Ljubljana, Erjavčeva 15, te lefon 23 158. Tek. račun pri
Narodni banki 501-8-114/1. T iska tiskarna »Toneta T om šiča« v L jubljani. R evija izhaja m esečno. Letna naročnina sku
paj s članarino znaša 50 din, za študente 20 din, za podjetja, zavode in ustanove 300 din
GLASILO ZVEZE GRADBENIH INŽENIRJEV IN TEHNIKOV SR SLOVENIJEg r a d b e n i
V E S T N I H ST. 3 — LETNIK 21 - 1972
Elastoplastični kriterij za dopustno obtežbo slojevitih tal
UDK 624.046
Uvod
Obremenitev tal postane kritična, če (a) po
vzroči deformacije tal, ki so takšne in tolikšne, da
ogroze funkcionalnost objekta; ali (b) če povzroči
deformacije, ki z enakomerno ali s pospešeno
hitrostjo tako naraščajo, da ogroze trdnost oziro
ma stabilnost tal; ali (c) če vzbudi v temelju nape
tosti, ki jih gradivo temelja ne more prenesti. Kri
tičnosti obtežbe glede na kriterij (c) se lahko izog
nemo s tem, da objekt in temelj primerno
konstruiramo in dimenzioniramo. Dopustni obre
menitvi glede na kriterija (a) in (b) pa postavlja
meji — pri določeni velikosti, obliki, legi, obtežbi
in statičnem značaju temelja in objekta — defor-
mabilnosti tal, vključno deformabilnost tik pred
porušitvijo.
V bistvu gre za enoten deformacijsko-napetost-
ni problem, katerega rešitev presojamo po treh
kriterijih. Stroga rešitev nakazanega problema je
zaradi kompleksnih sovisnosti med napetostmi, de
formacijami in hitrostmi deformacij v tleh komaj
mogoča. Zato se v praktičnih analizah običajno
uporablja kriterij (a) glede na deformacije, ki se
izračunajo ob supoziciji, da so tla elastičen pol-
prostor, kriterij (b) pa glede na porušna napetostna
stanja ob supoziciji, da velja za zemljine Coulomb-
Mohrov zakon porušitve; za deformacije in njih
hitrosti se v tem drugem primeru ne brigamo.
Diagrami kontaktnih napetosti, ki jih dobimo
za temelje določene trmosti ali za docela toge te
melje po kriteriju porušitve ob upoštevanju ne
kega varnostnega količnika glede na strižno trd
nost, navadno ne ustrezajo kriteriju skladnosti med
premiki temelja in tal. Če pa računamo za enako
rezultirajočo obremenitev temelja kontaktne tlake
po deformacijskem kriteriju ob privzetku, da so
tla elastičen polprostor, tedaj vsaj robne napetosti
navadno ne bodo ustrezale kriteriju porušitve. Zato
bi morali pri napovedovanju premikov temeljev
in kontaktnih napetosti v dnu temeljev upoštevati
še eksperimentalne in izkustvene podatke in do-
* Z uporabo rezultatov diplomskih nalog Feliksa
Strmoleta in Franca Gornjaka, izdelanih pod mentor
stvom avtorja na FAGG univerze v Ljubljani; rezultati
so bili vključeni v raziskovalno nalogo NOSILNOST
SLOJEVITIH TAL, ki jo je financiral Sklad Borisa
Kidriča.
LUJO SUKLJE*
datne računske analize, ki z večjo ali manjšo na
tančnostjo upoštevajo stvarne odnose med defor
macijami in napetostmi vse do porušitve.
Fröhlich (1934) je predlagal, naj bi se kritičnost
obtežbe določala že po pojavi prve lokalne plasti-
fikacije ob supoziciji, da so tla elastoplastičen me
dij z ostrim prehodom iz elastičnega stanja v sta
nje mejnega ravnovesja, ki ga definira Coulombova
prema ovojnica napetostnih krogov. Ker kriterij
ne dopušča niti lokalnih plastifikacij temeljnih tal,
ki še niso nevarne, se v geotehnični praksi le malo
uporablja, čeprav je v mnogih primerih temeljenja
eo ipso izpolnjen. Menimo pa, da je lahko elasto
plastični kriterij koristen zlasti za presojo zaneslji
vosti »elastičnih« računov usedkov in kontaktnih
tlakov ter za osvetlitev »dopustnosti« obremenitve,
ki se dobi po kriteriju porušitve.
S takšnim mnenjem upravičujemo razširitev
raziskave »kritične obtežbe« po elastoplastični me
todi za slojevita tla. V tem članku bomo podali in
tolmačili rezultate takšne raziskave.
Dosedanje raziskave za homogeni polprostor
V elastoplastičnem mediju nastopi plastifika-
cija na mestih, kjer se pojavijo napetostna stanja,
katerih Mohrovi krogi se dotaknejo porušitvene
mejnice. Ob supoziciji, da veljajo v polprostoru vse
do pojava takšnih napetostnih stanj med napetost
mi in deformacijami linearni odnosi in da je po-
rušitvena mejnica Coulombova premica (slika 1)
rt = c + tan ( f ■ o . . . 1
Sl. 1. Mejna prem a ovo jn ica M ohrovih napetostnih krogov
Sl. 2. P om en znakov v enačbah (3), (13), (21) in (22)
je Fröhlich (1935) raziskoval za obremenitev pol-
prostora z enakomerno širokim in enakomerno
obremenjenim bremenskim pasom q (slika 2), z
enakomerno brezkrajno obtežbo y d in s hidrosta-
tičnim poljem napetosti od lastne teže y z’ (slika 3)
tako imenovana plastična polja, tj. polja, v katerih
Mohrovi krogi za napetosti, izračunani po teoriji
elastičnosti, presegajo Coulombovo porušitveno
mejnico.
Takšna polja seveda ne morejo obstajati (Šuk
lje, 1948), ker napetosti, ki presegajo trdnost, niso
možne. Kritično obremenitev je definiral Fröhlich
(1935) kot obremenitev, pri kateri je globina »pla
stičnih polj« nična. Tedaj pa lahko izraz zanjo iz
vedemo enostavneje iz pogoja (Šuklje, 1967) (slika
1) :
< sin cp
[ Ol + 03
{ 2
+ c cot . . . 2
Če suponiramo, da je površje polprostora v
horizontu z = d (slika 2), in upoštevamo znane iz
raze za napetosti, ki se dobe z integracijo Boussi-
nesqovih enačb za obremenitev površja polprostora
s točkovno silo, so glavne napetosti za zgoraj
determinirano obtežbo:
0 1 ,3 -------- (2 £ ± sin 2 f) + 7 z
n
. . . 3
Tako sledi izraz za kritično obremenitev po
Fröhlichu:
• (v d tan cp + c) . . . 7
— cp tan cp
Če pa tolmačimo obremenitev po sliki 2 kot
obremenitev s temeljem v izkopani temeljni jami
širine 2 b in globine d, je celotna »kritična obtež
ba« v dnu temeljne jame:
q* = q + y d . . . 8
Pri gornjih izvajanjih so bile upoštevane to
talne napetosti. Zato je treba tudi strižna para
metra c in
\ tega sloja
ne pojavijo plastična področja, lahko dopustimo
fiktivno plastično polje za strižna parametra C2, z /).
V bistvu bomo torej sprejeli postopek, ki sta
ga uporabila Lorenz (1950) in Meischeider (1951), s
to razliko, da bomo upoštevali različne vrednosti
koeficienta mirnega zemeljskega pritiska in da bo
za slojeviti polprostor ob navedenih pogojih posto
pek upravičen. Uporaba elektronskega računalnika
bo omogočila sestavo diagramov za praktično apli
kacijo postopka.
Izpeljava obrazca za »-kritično obremenitev«
slojevitih tal
Za predhodno obrazložene robne pogoje in su-
pozicije se dobe -— z uporabo označb na slikah 1, 2
in 3 — za napetosti v smereh z in x naslednje
enačbe:
az — — (sin 2 e cos 2 ip + 2 s) + y z
n
ox = — ( — sin 2 e cos 2xp + 2 e ) + Ko 7 z . . . 1 3
n
q
rxy = T = ± — sin 2 e sin 2 tp
j i
Za kritično obtežbo q (tj. v primeru enakosti leve
in desne strani relacije) je rešitev kvadratične
enačbe:
A ± VB
n y z ---------------- = i n y z
C
. . 17
z naslednjimi pomeni simbolov A, B in C:
\
A = — (1 — Ko) sin 2 e cos 2 tp +
+ 2 £ [(1 + Ko) + 2 ß ] sin2 ep
B = {(1 — Ko) sin 2 e cos 2ip — 2 e [(1 +
+ Kj) + 2 ß] sin2 ep }2 — 4 (sin2 2 £ —
- 4 £2 sin2 ep) [(1 - Ko)2 - (1 +
+ Ko)2 sin2 - # 1 . . . 21
2 ip = + #1 ... 22
upoštevajoč, da je
ČL = arc tan (— + tan #1
l r
če je
r = —
b
. . . 23
. . . 24
Pogoj za najmanjšo (kritično) vrednost obtežbe
q po enačbi (17) s parametri A, B in C po enačbi
(18) je
d di
.. 25
Ker bi bilo neposredno iskanje minimuma iz
odvoda (25) zamudnejše, je bil določen minimum
poizkusno z numeričnim računom po obstoječih
programih in sicer za določene kombinacije para-
z’
metrov cp, ß, Ko in— . (Numerične račune je pro
ta
gramiral in izvedel na računalniku IBM 1130 v
računskem centru IMFM univerze v Ljubljani
Zdene Breška.)
Za odnos med količnikom mirnega zemeljskega
pritiska Ko in strižnega kota
tan q>P U J
P r i m e r cp = 0
Tudi v primeru cp = 0 koeficent ß
y z tan cp
(en. 19) ni definiran in enačbe (17), v kateri je
f = f (ß), ne moremo uporabiti. Osnovna pogojna
enačba je v tem primeru:
o i — a s < c . . . 37
Če vstavimo za cq in 03 izraza (15) in razrešimo
— v primeru enakosti leve in desne strani gornje
relacije — dobljeno kvadratično enačbo za q, do
bimo za »kritično obtežbo« izraz:
q = fo n y z
Ao ± VBo
fo =
Co
38
38
z naslednjimi pomeni simbolov Ao, Bo in Co:
Ao = — (1 — Ko) cos are tan + tan j + #1
tan &i I +
L I f'
+ # 1
f.Bo = (1 — Ko)2 j cos2 ĵ arc tan | + j
Co = 2 sin
] - l | + V 2
^arc tan + tan #1 j — j
Pri tem smo uporabili relacije (21) do (24)
ter uvedli brezdimenzijski koeficient
2_c
y z
. . .40
Pri računu kritične obremenitve q po enačbah
(38) do (40) pa se izkaže, da q pri K o < l z na-
2
raščajočim koeficentom f ' = — pada. Toda če ra
čunamo, da se trdnost tal z globino in z napetost
nim stanjem ne izpreminja (cp = 0), vrednosti
Ko < 1 niso verjetne. Pri prekonsolidiranih tleh,
v katerih se trdnost z globino ne veča, je celo
možno, da je K 0 > 1. Če se omejimo na primere,
ko je
Ko = 1,
pa se relacije (38) do (40) reducirajo na enačbo:
71 C= M-( + ) - . . 41
sin 2 e
Kritično obtežbo določa minimalna vrednost
izraza (41), torej
za f ' < 1:
za f ' > 1:
QK(,= 1j (p — o ^ ^ . . . 42
1 + f '2qK„=i, n = ^ c ------— . . . 42*
2 C
Diagrami za kritično obtežbo slojevitih tal
Z elektronskim računalnikom so bile določene
vrednosti koeficientov f po enačbah (17) do (25)
za naslednje kombinacije parametrov
Ka po en. (27)
ß = 0, 0,316, 1,0, 2,0, 3,16
f' = 0, 0,5, 1, 2, 3
Trije primeri sovisnic
f { [ f ( f )]/?=const"}y=con,st', Kn=const" . . .43
so podani na slikah 4, 5 in 6. Na sliki 7 je prika
zana še družina sovisnic
f { Č )] y = const' ) c=0, K „= l—sin tp • ■ • 44
in sicer za naslednje vrednosti strižnih kotov cp in
njim ustrezajočih koeficientov mirnih zemeljskih
tlakov Ko = 1 — sin cp:
cp = 10°, 15°, 20°, 25°, 30°
K0 = 1 — sin cp = 0,826, 0,741, 0,658, 0,557, 0,500
Na slikah 4 do 6 je interpolacija za vrednosti
koeficientov f med sovisnicami za posamezne koe-
H
2b
t > ( t,)c2 , ^ 2 (slika 3). V
spodnji manj odporni sloj (c2, takšna napetostna
polja ne smejo segati. Naša izvajanja so bila podobna
kot pri klasični teoriji s to razliko, da smo dopustili
globino plastičnih področij z' = z { (slika 3), da smo
upoštevali količnike mirnega zemeljskega tlaka K0
različne od 1 in da smo poiskali v dolgem izrazu za
kritično obtežbo minimum poizkusno z numeričnim
računom. Primeri rezultirajočih količnikov »kritične
obtežbe« f, odvisnih od geometrijskih in fizikalnih pa
rametrov, so prikazani na slikah 4 do 7.
»Kritične obtežbe«, ki jih dobimo po elastoplastič-
nem kriteriju, so navadno mnogo manjše od »do
pustnih obtežb«, ki ustrezajo porušitvenemu kriteriju
in primernim varnostnim količnikom. Kriterij pa lah
ko vendarle koristno služi zlasti pri oceni zanesljivosti
»elastičnih« analiz usedkov in kontaktnih tlakov ter
za osvetlitev »dopustnih« obtežb, ki jih dobimo po po-
rušitvenem kriteriju.
Novi zidni material:
ISO-SPAN lesobetonski bloki
LIP Bled je lani v Bohinjski Bistrici zgradil nov
obrat, ki iz lesnih iveri izdeluje lesobetonske bloke po
sistemu ISO-SPAN. Izdelava teče tako, da se pri
merno zdrobljene lesne iveri mineralizirajo, vežejo z
visokovrednim portlandskim cementom in stiskajo v
bloke dolžine 120 cm, višine 25 cm in širine 24 oz.
18 cm. Poleg blokov se izdelujejo tudi vogelniki in
izolacijske plošče za obloge preklad ali betonskih
stropnih plošč. Pri zidanju z ISO-SPAN bloki zato na
stavbi ni vidnih betonskih delov, ki bi kasneje po
vzročali vlaženje v konstrukciji ali oslabili toplotno
zaščito. ISO-SPAN zid debeline 24 cm, ki je hkrati
nosilen tudi za večetažne objekte, je namreč izolacij
sko enak opečnemu zidu ca. 50 cm debeline.
Kljub znatnemu obsegu proizvodnje so v nove na
prave vložene sorazmerno skromne investicije. Ker se
dition (t[) c1j > t > (Tf)C2 , V2 (Fig- 3). Such stress fields
should not penetrate into the lower layer of smaller
resistance (c2, 'po).
Our deductions differ from the classical ones by
allowing the depth z' = z { (Fig. 3) of plastic fields,
furthermore by considering the coefficients of the at
rest earth pressure different from 1, and by applying,
for the determination of the critical load, numerical
methods. Examples of the resulting load ratios de
pending on the geometrical and physical parameters
are presented in Figs 4 to 7.
“Critical loads” obtained by using the elastoplastic
criterium are usually, much smaller than the “per
missible bearing values” corresponding to the failure
criterium and adequate safety factors. They can, how
ever, usefully be applied for appreciating the reli
ability of elastic analyses of settlements and contact
pressures, as well as for illucidating the position of
“permissible bearing values” obtained by the failure
criterium.
BORIS VEDE, DIPL. INŽ.
SASA ŠKULJ, DIPL. INŽ.
JOŽE JAN, V. IND. TEHN.
osnovna surovina pridobiva iz raznih odrezkov lesnih
predelovalnih obratov, je njena cena nizka, kar za
gotavlja ugodno prodajno ceno ISO-SPAN blokov, ki
je zelo konkurenčna drugim zidnim materialom.
Nova proizvodnja predstavlja znaten nov vir zid
nega materiala, saj bo obrat dajal pri dvoizmenskem
delu za več kot 40 milijonov opečnih enot NF ISO-
SPAN blokov, če računamo samo prostorninski obseg.
Ob upoštevanju boljšega izolacijskega efekta (razmer
je 1:2) pa je računati, da nova proizvodnja predstavlja
dejansko 80 milijonov opečnih enot NF. V primerjavi z
ostalo industrijo gradbenega materiala gre tedaj obrat
ISO-SPAN blokov šteti med največje proizvajalce zid
nega materiala v Sloveniji, ki bo lahko bistveno pri
speval k boljši preskrbi trga, omejitvi uvoza zidnih
materialov in ublažitvi deficitarnosti na tem področju.
Novi obrat za proizvodn jo ISO-
SPAN blokov v B ohin jski Bi
strici
Uporaba lesobetonskih blokov je že vrsto let
dobro znana in zelo razširjena zlasti pri naših sosedih
v Avstriji, Švici in ZR Nemčiji pod nazivom ISO-
SPAN, DURISOL, ISOTEKT, SE WOSPAN idr., kjer
se uporablja ta material v velikem obsegu pri gradnji
stolpnic, drugih večetažnih objektov, družinskih hiš in
pri rekonstrukciji starejših hiš oziroma stavb.
V naslednjem navajamo nekaj tehničnih in eko
nomskih podatkov o lastnostih in prednostih novega
izdelka pri zidanju stavb.
1. KONSTRUKTIVNO-OPERATIVNI IZRAČUNI
TER NOSILNOST ZIDOV IZ ISO-SPAN BLOKOV
Nosilnost zidu po m l je:
P = Bh X o k . . . 4
Bh = prerez nosilnega betona na mj zidu
Bh = 1225 cmVm 1 za zid D = 24 cm
B|, = 775 cm2/m 1 za zid D = 17,5 cm
Primer izračuna za nosilnost zidu D = 24 cm oz.
za dopustno napetost pri etažni višini h = 250 cm in za
MB 250 (primerjava s preiskanim zidom).
/; = lk i : i 24 = konst. = 4,35 cm
ISO-SPAN bloki se zidajo v »suho« in se po dva
sloja blokov skupaj zalijeta s polnim betonom, ki za
radi specifične oblikovnosti bloka tvori nosilno beton
sko mrežo.
Dopustne napetosti in s tem dopustna nosilnost zi
dov je odvisna od marke polnilnega betona in vitkosti
stene-mreže med seboj povezanih betonskih slopov. Da
dosežemo dobro zapolnitev oblikovnikov z betonom,
naj bo zalivanje z betonom mehko plastične konsisten
ce (indeks konsistence po Vebeju 3,0 do 5,0) ali z litim
betonom (indeks po Vebeju 2,0 do 3,0). Vgrajevanje
betona naj bo z manjšimi vibratorji ali z letvijo. Ker
vsebuje liti beton oziroma mehko plastični beton do
kaj vode, je paziti na razmerje v/c oziroma na zadostno
količino cementa. Marko zalivnega betona v načelu
določi statični račun. MB je določena s trdnostjo be
tonske kocke 20 X 20 X 20 cm po 28 dneh.
Za zalivni beton uporabljamo beton naslednjih
mark:
MB — 100 le izjemoma za enoetažne objekte
in provizorije
ion l običajna uporaba za večetažneivits — zuu <• . ,
MB — 250 J o b j e k t e
MB — 300 izjemoma za visoko obremenjene zido
ve ob poostreni kontroli kvalitete za
livnega betona
V eni etaži je uporabiti v celoti sistem iste marke.
Za projektiranje in izvajanje zidu iz ISO-SPAN blo
kov je z ozirom na nosilno betonsko mrežo v celoti
upoštevati pravilnik o tehničnih ukrepih in pogojih za
beton in armirani beton (Ur. 1. št. 51 — 18. XI. 1971).
Dopustna nosilnost zidov iz ISO-SPAN blokov je
odvisna od dopustnih napetosti polnilnega betona, to
je od marke betona MB in od uklonske dolžine-višine
(lk) zidu oziroma betonskega polnila-jedra zidu.
Dopustne napetosti nosilnega betona z ozirom na
vitkost
°k = . . . 1
za normalni primer — vertikalna
centrično je e = 0.
135 - a,
100
. s
obtežba deluje
. . . 2
žj — lic i . . . 3
Za etažne višine 240, 250, 260, 280, 300 cm in
MB 100, 150, 200, 250, 300, so v tabeli 1. podane do
pustne napetosti za nosilni beton-jedro zidu.
;.j = 250/4,35 = 57,5 . . . 3
135 — 57,5
Oir = -------- — - X 47,5 = 36 kp/cm:> . . . 2
100
P = 1225 X 36 = 44000 kp . . . 4
Tabela dopustnih napetosti v polnilnem-nosilnem
betonskem zidu D = 24 cm v odvisnosti od višine zidu
(etaže) in MB.
Tabela 1 Zid D = 24 cm
Vidina °k
lk (cm) MB 100 MB 150 MB 200 MB 250 MB 300
240 12 20 28 37 48
250 11,6 19,2 27 36 46
260 11,2 18,7 26,5 35 45
270 11,0 18,2 25,5 34 43
280 10,6 17,7 24,5 33 42
290 10,2 17,0 24,0 32 41
300 9,8 16,5 23 31 39
310 9,5 16,0 22 30 38
320 9,8 15,0 21,0 29 37
330 8,8 14,5 20,5 27 35
340 8,5 14,0 20,0 26 34
°k dopustna napetost (na uklon) v betonu jedra
zidu z ozirom na vitkost-višino zidu in marko
nega betona
lk — višina zidu v etaži.
zaliv-
P r i m e r izračuna
D = 24 cm, višina etaže h
dopustne
= 250 cm,
napetosti za zid
MB 200.
i = konst. = 4,35 cm (za zid D = 24 cm)
i = vztrajnostni polmer betonskega prereza =
= 4,35 cm
Bh = 1225 cm/ffl], os = 35 kp/cm2
A; = 250/4,35 = 57,5
135 - 57,5
a,. = -------------- X 35 = 27 kp/cm-’
100
Nosilnost zidu P = a k X Bh = 27 X 1225 — 33.000
kp/mt.
Nosilnost zidov D = 24 cm v kp po tekočem metru
v odvisnosti od višine zidu lk in marke zalivnega
betona:
P = Bh X ok .. .4
Tabela 2 Zid D = 24 cm
Višina
zidu
tj. (cm)
Nosilnost zidu P Mp/ml
MB 100 MB 150 MB 200 MB 250 MB 300
240 14,7 24,5 34,4 45,5 59,0
260 13,7 23,0 32,4 43,0 55,0
280 13,0 21,8 30,0 40,5 51,5
300 12,0 20,2 28,2 38,0 48,0
320 11,3 18,4 25,8 35,5 45,5
340 10,5 17,2 24,4 32,0 41,5
Za vmesne vrednosti za lk je možno poiskati
ustrezne dopustne nosilnosti zidu z linearno interpo-
lacijo.
Zid iz ISO-SPAN blokov D = 17,5 je namenjen
predvsem za nosilne predelne in polnilne stene za
pritlične objekte, provizorije, garaže itd. Vitkost ne-
armiranega betonskega jedra je običajno glede na
določila (čl. 78) pravilnika o tehničnih ukrepih in po
gojih za BAB prevelika, da bi lahko uporabili zid
D = 17,5 na nosilni zid.
Vendar je na osnovi dosedanjih izkušenj pri po
dobnih zidovih in dosedanjih predpisih za beton mož
no uporabiti zid iz ISO-SPAN blokov D = 17,5 cm za
manj obremenjene nosilne zidove pritličnih objektov.
Nosilnost takega zidu do višine lk maks. = 2,60 m je:
Polnilni beton MB N osilnost P v Mp/ml
MB 150 4,0
MB 200 7,0
Zaradi majhnega prereza betonskih nosilnih slo-
pičev zidu D = 17,5 cm je priporočljivo pripraviti za
li vni beton z agregatom z zrnavostjo Dmaks =15 mm.
Po poročilu št. 3858/71 Zavoda za raziskavo mate
riala in konstrukcij v Ljubljani o preiskavi nosilnosti
zidov, izdelanih iz ISO-SPAN blokov ter zapolnjenih z
betonom, izhaja, da se rezultati preiskav in tako dob
ljene vrednosti za dopustne napetosti v celoti ujemajo
z dopustnimi napetostmi, podanimi v tabeli 1 in tabeli 2
oz. s predlaganim načinom izračuna dopustnih napetosti
ak ter nosilnosti zidu P/m 1.
Iz rezultatov preiskave zidov, obteženih na kom
binirano obtežbo, dobljene strižne napetosti pri po
rušitvi v vertikalnem in horizontalnem preseku po
trjujejo pravilnost računa z dopustnimi strižnimi na
petostmi po pravilniku o tehničnih ukrepih in pogojih
za beton in armirani beton (tabela 7) ter koristnim
prerezom.
Dopustna strižna obtežba se v odvisnosti od striž
ne dopustne napetosti v betonu, ki povezuje vertikalne
slope zalivnega betona, dobi tako, da je
Qv = ra x B v • ■ ■ 5
Qv = dopustna strižna nosilnost zidu v vertikalnem
prerezu
ra = dopustna strižna napetost po pravilniku o
tehničnih ukrepih in pogojih za beton in armirani be
ton, ki je z dopolnitvijo podana v naslednji tabeli.
Tabela 3
MB 150 MB 200 MB 250 MB 300
ra kp/cm* 2 ....................... 5 6 7 8
Bv = vertikalni prerez (minimalni) betonskih po
vezav med vertikalnimi slopiči. Prerez teh povezav je
za zid D = 24 cm — 300 cm2/l m višine; za poljubno
visok zid D = 24 cm je
Bv = 3 X lk . . . 6
lk = višina zidu v cm.
Za primerjavo z rezultati preiskave na kombinira
no obtežbo zidu v ZRMK, kjer je bila dobljena do
pustna strižna nosilnost za vertikalni prerez zidu pri
lx = 250 cm in pri MB 220:
Qvp = 17.800 : 4 = 4450 kp (iz preiskave)
dobimo po računu po enačbi (5) in za MB 200 ter
lk = 250 cm
ra = 6,0 kp/cm2; Bv = 3 X 250 = 750 cm2
Qv = r, X D, = 6 X 750 = 4500 kp (iz računa)
Rezultat se lepo ujema z izsledki iz preiskave.
Dopustna strižna nosilnost po horizontalnem pre
rezu je podana v odvisnosti od MB v kp po tekočem
m 1 zidu:
Tabela 4
MB 150 MB 200 MB 250 MB 300
Q h/mi ■ • • 2100 2800 34000 4000
Pri računu zidov na vpliv potresnih sil se do
pustne tlačne in strižne napetosti zidov (betona) lahko
povečajo v skladu s predpisi za proračun gradenj v po
tresnih območjih (k = 1,5).
Natege, ki event, nastanejo v zidovih zaradi de
lovanja horizontalnih sil, je prevzeti z armaturo, ki se
vloži v oblikovnike in sidra v temelje. To funkcijo
lahko prevzamejo sicer predpisane vertikalne zidne
vezi, katerih napetosti je v tem primeru preiskati za
nateg. Objekte, ki so grajeni v potresnih območjih, je
dimenzionirati po predpisih za gradnje v potresnih ob
močjih.
Sistem zidov ISO-SPAN blokov z litim betonskim
jedrom omogoča, da močno obremenjene zidove ali zi
dove, katerih polnilni beton je obremenjen zaradi de
lovanja horizontalnih sil na nateg, ojačimo z vlaga
njem ortogonalne armature, ki prevzame strižne oz.
natezne napetosti.
2. sp loSn i k o n s t r u k t iv n o -o p e r a t iv n i
NAPOTKI IN TEHNIČNI PODATKI
ISO-SPAN bloki se postavljajo v »suho« in nato
zalivajo z zalivnim betonom, ki mora biti primerne
konsistence (liti beton, mehko plastični beton) in mora
doseči trdnost oziroma marko betona, kot jo določi
projektant-statik. Beton se vgrajuje z manjšimi vibra
torji (igle), ali pri manjših objektih z ročnim nabija
njem z letvijo. Polnilni beton tvori v opažu nosilne
vertikalne stebričke, ki so zaradi oslabitev v blokih
medsebojno vezani z betonom. Na ta način nastane
nosilna betonska mreža z znatno nosilnostjo vertikalnih
in horizontalnih sil. Za račun nosilnosti je vzeti neto
prerez betonskih stebričkov, kar pri zidu D = 24 cm
znaša Bh = 1225 cm2/m( zidu.
ISO -SPAN b lok i: prim er vgrajevanja
— Z možnostjo vstavitve ortogonalne mreže v zi
dove je uporabnost sistema dosti širša in zadovoljuje
glede nosilnosti tudi pri višjih objektih v najbolj
zahtevnih potresnih območjih (dokaz napetosti, di
menzioniranje s statičnim računom).
— Zidove je v smislu predpisov potrebno v višini
stropov armirati s horizontalnimi zidnimi vezmi oz.
ojačiti vogale in stikališča zidov z vertikalnimi zid
nimi vezmi, vse v skladu s predpisi o gradnji v po
tresnih območjih. (Tabela 4 —- tč. 4.2.19 in tč. 4.2.22
do 23).
— Ker oslabitev prečnih sten v blokih omogoča
vlaganje horizontalne armature v zid, je ugodno in sta
tično priporočljivo vložiti pod okenske odprtine ho
rizontalno zidno vez. Palice naj segajo vsaj 80 cm
obojestransko v polnilni beton zidu. Kolikor je ta vez-
armatura (običajno 2 0 10 do 2 0 16) vložena pod
okenske odprtine zaključeno (kontinuirno) po celem
obodu stavbe s pravilnim stisko van jem armature, je
dopustno za njen presek zmanjšati predpisani presek
železne armature v horizontalni zidni vezi v nivoju
stropne konstrukcije. Priporoča se ta način armiranja
z dvema horizontalnima vezema — to je z armaturo ob
odprtinah v zidu.
— Pri višjih stavbah — ali večjih razponih je pri
poročljivo vložiti konstruktivno armaturo v stike strop-
zid in zid-zid.
P r i m e r :
1
;
!
I j
7 7
1
— Pri stavbah do dveh etaž je dopustna vgraditev
katerekoli stropne konstrukcije, ki se sicer uporablja.
Pri višjih stavbah je pa priporočljivo vgraditi na me
stu betonirane armiranobetonske plošče ali njim ekvi-
valetno stropno konstrukcijo.
— Delovne fuge pri izdelavi zidov naj bodo vedno
v višini stropov.
—■ Za pripravo polnilnega-nosilnega betona, vgra
jevanje ter kontrolo kvalitete betona veljajo v celoti
predpisi v pravilniku o tehničnih ukrepih in pogojih
za beton in armirani beton.
—• Z vlaganjem dodatne toplotne izolacije npr.
stiropor 2 cm v odprtine oblikovnikov se toplotna izo
lacija bistveno poveča. Ker se s tem zmanjša prerez
nosilnega betona ter zmanjšajo dopustne napetosti be
tona na uklon o k, je vlaganje dodatne toplotne izola
cije primarno za nižje zgradbe (do 2 etaž) ter za pol
nilne zidove, saj se toplotno prevodnostni koeficient K
z vložkom 2 cm stiropora poveča kar za 39 °/o in zna
ša K = 0,55 kcal/m2h” C.
— Ometi se izdelujejo na običajen način s po
daljšano malto. Pred izdelavo grobega ometa je napra
viti cementni obrizg zaradi boljše sprijemljivosti med
ISO-SPAN zidom in ometom.
— Na fasadne površine ISO-SPAN zidov je mo
goče izdelati tudi plastične omete, na notranjih stenah
pa obloge s Knin-gips ploščami. Podrobna navodila je
zahtevati pri proizvajalcu.
Podatki za armiranje nosilcev (preklad)
Za armiranobetonske elemente ali druge nosilne
elemente objektov (nosilci, plošče itd.) je potrebno
praviloma od primera do primera napraviti statični
izračun in dimenzioniranje.
V naslednjih tabelah je podana potrebna mini
malna MB ter minimalna armatura za armirano be
tonske preklade v odvisnosti od prereza, razpona in
obtežbe.
a) Za preklado prereza 20 X 20 cm neto
20 cm širina bntona + 5 cm izolac.
20 cm višina betona + 5 cm izolac.
za obtežbo: G { = do 1000 kp/nij
G2 = do 1600 kp/m(
Tabela 5
Prerez 20/20 cm Razpon Lo v ml
Lo 1,2 1,8 m 2,4 m 3,0 m
S
„ aII X
Si
MB MB 150 200 300 300
Armatura
spodaj 2 0 8 2 0 12 3 0 14 3 0 16
li zgoraj 3 0 6 3 0 8 3 0 10 3 0 12
s MB 150 200 300 —
a
II x*• o
G g
Armatura
spodaj 2 0 10 3 0 14 3 0 18 —
U zgoraj 2 0 8 2 0 10 2 0 12 —
b) Za preklado prereza 20 X 40 cm (neto)
bruto z izolacijo:
širina 20 cm betona + 5 cm izolac.
višina 40 cm betona + 5 cm izolac.
za obtežbo:
G, do 1000 kp/mj
G2 do 1600kp/mj
Tabela 6
1
P
re
re
z
20/10 Razpon preklade Lo v ml
L0 = 1,8 m 2,4 3,0 3,6 4,2 4,8 5,4 m
s MB 150 200 200 250 250 300 300
a
X
o
o
Armatura
2 0 10 2 0 12 3 0 12 3 0 16 3 0 18 3 0 20 3 0 22
I
6
spodaj
zgoraj 2 0 6 2 0 8 2 0 10 2 0 12 2 0 12 2 0 14 2 0 16
s MB 150 200 200 250 300 300 _
O,
X
o
o
to
Armatura
spodaj 3 0 12 3 0 16 3 0 18 3 0 20 3 0 20 _
I
0
2 0 12
zgoraj 2 0 8 2 0 10 2 0 12 2 0 14 2 0 14 2 0 14 —
Ena palica (srednja) spodnje armature se nad
podporo krivi pod kotom 45° navzgor (poševno železo
za prevzem strigov). Stremena so za nosilce-grede raz
pona do 3,0 m 0 6/20 cm, za daljše grede pa 0 8/20 cm.
Toplotna izolacija:
Preiskava toplotnih-izolacijskih lastnosti ISO-
SPAN zidov, izvedena v ZRMK Ljubljana je poka
zala za obojestransko ometani zid:
— deb. 24 cm, polnilo beton, K = 0,90 Kal/m2 h ° C
— deb. 17,5 cm, polnilo beton, K = 1,00 Kal/m2 h 0 C,
kar ustreza zahtevam za III. klimatsko cono (K =
= 1,10 kal/m2 h 0 C).
Zvočna izolacija:
Obojestransko ometani zid v plašču litega betona
ISO-SPAN deb. 24 cm je bil zvočno preiskan v aku
stičnem laboratoriju prof. dr. ing. L. Cremerja v
Münchnu. Rezultati preiskave so dali sred. vrednost
izolacije 49 dB, kar ustreza po nemških normah DIN
52211 za ločilno steno med stanovanji.
Varnost proti ognju:
Obojestransko ometani zid v plašču litega betona
ISO-SPAN deb. 24 cm je bil glede varnosti proti ognju
preiskan na Zveznem zavodu za raziskavo materiala v
Berlinu. V posebni preizkusni komori, kjer je bil z ene
strani preizkušenega zidu demonstriran požar, je zna
šala po 120 minutah temperatura betona 350° C. To pa
je temperatura, pri kateri beton še ne doživi omembe
vreden padec svoje prvotne trdnosti. Rezultati preiskav
odpornosti proti požaru so torej uvrstile ISO-SPAN zid
po nemških normah DIN 4102 v skupino odpornosti
proti ognju F 120. Ni pa dovoljeno uporabiti ISO-SPAN
blokov za zidanje dimnikov in požarnih zidov.
3. EKONOMSKE PREDNOSTI PRI GRADNJI
Z ISO-SPAN BLOKI
Popolno sliko ekonomskih vrednosti bi dobili s
primerjalnimi kalkulacijami za stavbe z ISO-SPAN
bloki oz. drugimi gradivi. Vendar nam tudi parcialne
primerjave pokažejo številne in zelo prepričljive po
datke:
Nabavna cena ISO-SPAN blokov je din 16.70 za
blok velikosti 120 X 25 X 24 cm, kar ustreza 36,8 ko
sov opeke NF ali ceni 0,454 din za 1 opeko NF.
Transportni stroški. Teža ISO-SPAN bloka je
22 kg oz. 75 kg/m2 zidu ali 305 kg/m3. Tovornjak s pri
kolico, ki ima skupno nosilnost 22 ton, lahko pripelje
ca. 7000 opek, oz. 1000 ISO-SPAN blokov = 72 m3; de-
ISO-SPAN bloki na deponiji
janska prostornina možna do 60 m3 ali 900 blokov, kar
ustreza 30.000 opečnim enotam, torej 4,30-krat več.
Pocenitev transportnih stroškov zelo povečuje eko
nomski radij plasmana ISO-SPAN blokov.
K temu bi bilo dodati še znatno pocenitev razkla-
dalnih stroškov, ki so približno 4-krat manjši. Skraj
šanje delovnega časa za zidanje je tudi zelo občutno in
kaže prihranke več kot 70 °/o.
Kalkulacija gradbenih stroškov za 1 m2 zida, iz
delana po poprečnih normah gradbeništva, nam zato,
ob računanju po cenah iz 1. 1971, pokaže razmerje:
Tabela 7
Vrsta zida Stroški Razmerje
— zid 38 cm iz polne opeke . . 241,40 din/m2 112
— zid 38 cm, 30 cm mrežasti
blok 1,5 cm, vmesna malta
6,5 cm obloga, votlak . . . 215,78 din/m2 100
— zid ISO-SPAN 24 cm . . . 118 din/m2 53
Drugi prihranki, ki izvirajo iz pozitivnih svoj štev
ISO-SPAN blokov, bi bili predvsem v naslednjem:
— ker se debelina zunanjih zidov stanjša od 38 cm
na 24 cm, se poveča koristna stanovanjska površina ali
pa se zmanjšajo zunanje dimenzije hiše. Reducirano na
1 m2 zidne površine in pri etažni višni 2,40 m znaša ta
prihranek:
0,14
------- = 0,058 m2
2,40
Če računamo vrednost stanovanjske površine, ob
delane do 3. gradbene faze, po 1000 din/m2, je vrednost
prihranjenega prostora 58 din/m2 zida;
— zmanjšanje toplotnih izgub omogoča zmanj
šanje ogrevalne naprave, torej manjše radiatorje. To
plotne izgube se zmanjšajo za 8 Kal/m2 h. Če računamo,
da stanejo radiatorji približno 0,80 din/kal, je ta pri
hranek 8 X 0,80 = 6,40 din/m2;
— dalje se z zmanjšanjem toplotnih izgub tudi
zmanjša poraba goriva, kar znaša najmanj 1,60 din/m2
letno. Skupna vrednost teh prihrankov je torej 64 din
na m2.
Vidimo, da so dejanski stroški ISO-SPAN zidov
zaradi navedenih tehničnh efektov in dodatnih pri
hrankov še mnogo nižji, kot to kažejo izračuni v tabe
li 7.
K zgornjim navedbam je treba opozoriti še na
možnost gradnje v hladnem času, saj je oplaščeni be
ton sproti zelo dobro zaščiten pred zmrzovanjem. To
pa je posebno pozitivno, če moramo zaključevati groba
gradbena dela tik pred zimo ali želimo zelo zgodaj, ko
še obstaja nevarnost zmrzovanja, pričeti z gradnjo. Ne
glede na letni čas pa se z uporabo ISO-SPAN blokov
zaradi hitrejše gradnje in zaradi pospešenega sušenja
stavbe prav lahko doseže hitrejša dograditev stavbe.
Prehod na novo gradbeno tehnologijo, ki prinaša
tako številne tehnične prednost in ekonomske pri
hranke, ne zahteva dodatne opreme pri izvajalcih. Za
to je upravičeno pričakovati, da bo gradbena opera
tiva novi material s pridom izkoristila.
ISO-SPAN BLOKI — TEHNIČNI PODATKI
Debelina................................ 17,5 cm 24 cm
V i š i n a ................................ 25,0 cm 25 cm
Dolžina osnovnih blokov . 120,0 cm 120 cm
Dolžina vogalnikov . . . . 107,5 cm 114 cm
Površina zidu/blok . . . . m2 0,30 0,30
Prostornina zidu/blok . . m3 0,0525 0,720
Teža b lo k o v ....................... kg ca. 18 22
Število blokov na m2 . . . kosov 3,33 3,33
Število blokov na m3 . . . kosov 19 13,8
Teža blokov/m2 .................. kg/m2 61 73,5
Količina zaliv, betona na m2 lit/m2 81 127
Teža gotovega obojestran
sko ometanega zidu z be
tonskim polnilom na m2 . , kg/m2 310 430
Toplotno-prevodnostni ko- kcal 1,04 0,90eficient ometanega zidu K . m2 h°C
Stanovanjska graditev v SR Sloveniji
I. Dokončana stanovanja v letu 1979
1. Število dokončanih stanovanj
S k u p a j Družbeni sektor Zasebnisektor
število »/. število "/o število °/o
poseb. sode 64 100,0 — 100,0 64 —
garsonjere 372 100,0 278 74,7 94 25,3
1-sobna 982 100,0 726 73,9 256 26,1
2-sobna 2523 100,0 1449 57,4 1074 42,6
3-sobna 3294 100,0 1252 38,0 2042 62,0
4- in več
sobna 2026 100,0 254 12,5 1772 87,5
SKUPAJ: 9261 100,0 3959 42,7 5302 57,3
2. Struktura dokončanih stanovanj v °/o
S k u p a j Družbenisektor
Zasebni
sektor
posebne sobe . . . . . 0,69 — 1,21
garsonjere . . , . . . 4,02 7,02 1,77
l-sobna . . . . . . 10,60 18,34 4,83
2 -sobn a .................. . . 27,24 36,60 20,26
3 -sobn a .................. . . 35,57 31,62 38,51
4- in več sobna . . . . 21,88 6,42 33,42
SKUPAJ: 100,00 100,00 100,00
3. Nedokončana stanovanja
S k u p a j Družbenisektor
Zasebni
sektor
število . . . . . 25.822 6.327 19.495
II. Dokončana stanovanja — v petletnem obdobju 1966—1970
1. Družbeni sektor
1966 1967 1968 1969 1970 Skupaj P ovprečno na leto
posebne sobe . . . . 458 265 89 86 — 898 180
garsonjere in l-sobna . .1420 1459 1380 1321 1004 6584 1317
2 - s o b n a ....................... 2468 2358 1955 1606 1449 9876 1975
3 - s o b n a ....................... 1951 1371 1247 1113 1252 6574 1315
4- in več sobna . . . 257 140 378 238 254 1267 253
SKUPAJ: 6194 5593 5089 4364 3959 25199 5040
“/o 63,4 59,5 54,3 48,0 42,8 53,7 53,7
2. Zasebni sektor
posebne sobe . . . . 36 99 158 87 64 444 89
garsonjere in l-sobna . 149 120 103 225 350 947 189
2 - s o b n a ....................... 807 851 1006 1033 1074 4771 954
3 - s o b n a ....................... 1215 1297 1552 1599 2042 7705 1541
4- in več sobna . . . 1367 1434 1467 1780 1772 7820 1564
SKUPAJ: 3574 3301 4286 4724 5302 21687 4337
% 36,6 40,5 45,7 52,0 57,2 46,3 46,9
3. Skupaj
posebne sobe . . . . 494 364 247 173 64 1342 269
garsonjere in l-sobna 1569 1579 1483 1546 1354 7351 1506
2 - s o b n a ....................... 3275 3209 3001 2639 2523 14647 2929
3 - s o b n a ....................... 2806 2668 2799 2712 3294 14279 2856
4- in več sobna . . . 1624 1574 1845 2018 2026 9087 1817
SKUPAJ: 9768 9394 9375 9088 9261 46886 9377
°/o 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0
iz naših kolektivov
SEMINAR ZA TEHNIČNI KADER
GIP »Gradis« je organiziral seminar za tehnično-
strokovni kader podjetja. Sodelovalo je 112 gradbenih
delovodij, 118 tehnikov in 29 dipl. gradbenih inženirjev.
Udeleženci seminarja so predlagali vrsto izboljšav:
večjo veljavo je treba dati pripravi dela in tehnični
dokumentaciji ter uvesti pokalkulacije oziroma po-
kalkulativno službo. Poostriti je treba kontrolo nad
vodenjem gradbene knjige in izboljšati opremljenost z
drobno opremo in mehanizacijo. Urediti bo treba na
jemnine strojev, povečati disciplino strojnikov ter
strojnikom nuditi več možnosti za nadaljnje izobraže
vanje. Uvajanje novitet v podjetju mora potekati
hitreje kot doslej. Izboljšati bo treba premiranje in
nagrajevanje delavcev za tehnične izume, izboljšave
ter koristne predloge za zaposlovanje v podjetju.
Med opozorili so še naslednja: izboljšati metode
komuniciranja med vodstvenim kadrom tako glede
strokovnih vodil, ekonomske problematike in dela or
ganov samoupravljanja. Mlajšim kadrom je treba bolj
zaupati ter jih zaposlovati na ustreznih mestih. Mnogo
je bilo tudi govora o nepravočasno in nesolidno pla
niranih delovnih nalogah, o premajhni mobilnosti ljudi
in strojev ter o tem, da uporabljamo preveč privatnih
voznikov. Udeleženci seminarja so zahtevali tudi več
strokovnih ekskurzij, tako doma kot v tujini, skratka
vrsto koristnih predlogov.
GRADISOVE NAGRADE
Ob razpravi o osnutku »Pravilnika o premiranju,
nagrajevanju in o odškodninah za izume, tehnične iz
boljšave in koristne predloge« je Gradisov odbor za
razvoj in organizacijo predlagal tudi uvedbo GRADI
SOVE NAGRADE.
Podelili naj bi jih ob obletnici podjetja tistim de
lavcem ali skupinam, ki bi v tekočem letu na svojem
področju dosegli izjemne uspehe kot npr.:
— za najbolje organizirano gradbišče,
— za najbolje urejeno skladišče,
— za najbolje organiziran način prehrane delav
cev,
— za najbolje urejeni samski dom ali organizirano
bivališče delavcev,
— za najbolje izdelano pripravo dela,
— za izjemne dosežke v organizaciji poslovanja
na posameznih področjih sploh,
— za izjemne dosežke na področju projektiranja
(v gradbeništvu, strojne opreme, gradbene mehaniza
cije in pod.).
KOLIKO ZA VARSTVO PRI DELU
Odbor za varstvo pri delu predvideva, da bodo
letos v GIP »Gradis« porabili za zaščitna sredstva 2,587
milijona dinarjev.
NOV OBJEKT PRI BLEJSKEM HOTELU »TOPLICE«
Gradisova jeseniška enota ima letos kar precej
dela na Bledu. Že v decembru lani so podrli staro
jedilnico pri hotelu »Toplice« ter še pred novim letom
betonirali temeljno ploščo za novo restavracijo s ku
hinjo, kavarno in bistrojem. Niso se ustrašili zime,
temveč so gradili objekt kljub snegu, mrazu in drugim
nevšečnostim.
Gradbena in obrtniška dela na tem objektu so
preračunana na 16 milijonov dinarjev, medtem ko bo
celotna restavracija z vso opremo veljala okrog 25 mi
lijonov. V restavraciji do 450 sedežev.
Kot že neštotokrat, imajo graditelji tudi tu vedno
nove preglavice z načrti. Prvotno je bilo predvideno,
da bi začeli staro restavracijo podirati že novembra in
v tem primeru bi nedvomno lahko novo restavracijo
popolnoma dokončali in opremili do prvomajskih praz
nikov. Zaradi več zamud, ki so jim botrovale spre
membe in dodatne zakasnitve z načrti, pa je seveda o
prvomajskem roku zdaj težko govoriti. Graditeji bodo
seveda naredili vse, kar je v njhovi moči, vendar ra
čunajo, da bodo novo zgradbo lahko v celoti predali
investitorju v uporabo najprej do polovice junija ali
vsaj do zadnjih julijskih dni.
Nova restavracija s kuhinjo in kavarno bo okrog
75 m dolg in povprečno 20 m širok objekt, ki bo de
loma dvoetažen, deloma enoetažen. Objekt so pro
jektirali v ljubljanskem investijskem zavodu.
V LETU 1971 SO DELAVCI SGP »PRIMORJE«
AJDOVŠČINA ZGRADILI ZA DOLG SEZNAM
OBJEKTOV
Iz lista PRIMORJE povzemamo:
Kakor vsako leto smo tudi letos pripravili seznam
končnih objektov v letu 1971 po posameznih delovnih
enotah. To naj bi bil pregled le nekaterih večjih
objektov.
Že iz bežnega pogleda na seznam izhaja, da je
bilo končanih največ objektov na gradbišču Ajdovšči
na. Skoraj polovica objektov je bilo zgrajenih izven
mesta Ajdovščina. V Črnem vrhu je končan hotel
»Bor« in osnovna šola. V Vipavi market. Za LIP A j
dovščina pa je bila končana hala v Podnanosu. V
Ajdovščini pa je bil dokončan eden največjih objektov,
ki jih je zgradilo naše podjetje, to je proizvodna hala
in skladišče za »Fructal«.
Gradbišče Nova Gorica je že na začetku pretekle
ga leta dokončalo upravno stavbo za »Vozila« v Šem
petru. Za »Elektro Gorica« pa dispečerski center.
Anhovsko gradbišče je usmerjeno na tamkajšnjo
cementarno. Od številnih končanih objektov omenja
mo le nekatere večje. Na anhovskem gradbišču so de
lovni pogoji najtežji. Poleg otežkočenega dela zaradi
prahu, se slabim pogojem pridružuje še neurejen bi
valni prostor naših delavcev. S predvidenim samskim
domom bi bil ta problem rešen in lepo bi bilo, da bi
čez leto dni bil na seznamu končanih objektov tudi
samski dom v Anhovem.
Tudi enota v Ilirski Bistrici ima na seznamu več
končanih objektov. Lahko trdimo, da sta poslovno sta
novanjska stavba in hala za »Lesonit«, objekt, ki po
svoji veličini in zahtevnosti dela, ne samo v gradbišč-
nem merilu, ampak tudi v merilu celotnega podjetja
predstavljata lep uspeh.
V Postojni je končan hotel »Jama«. Hotel je B
kategorije in je prav gotovo eden najlepših na Postojn
skem. Upokojenci so se vselili v nov dom.
Enota Koper je končala dela na osnovni šoli v
Semedeli, II. faza. Končan je tudi otroški vrtec. Upra
va gradbišča pa se je vselila v nove gradbiščne pro
store.
Naše najbolj odaljeno gradbišče je Reka. Tja smo
odšli preteklo leto in že imamo seznam končanih ob
jektov. Seveda so ti objekti manjši, a zato nič manj
zahtevni. Vsi objekti so iz skupine nizkih gradenj.
Pri dokončanju objektov sta sodelovala še orad-
beni obrat in asfaltni obrat. Asfalterji so v letu 1971
položili 20.097 ton asfaltne mase.
SGP »PRIMORJE« IN GRADBENIŠTVO
JUGOSLAVIJE
V istem listu lahko prečitamo tudi naslednjo pri
merjavo:
»Služba družbenega knjigovodstva je v svoji pu
blikaciji Analiza poslovnega uspeha delovnih organi
zacij za razdobje januar—september 1971 zapisala o na
šem podjetju naslednje:
Visoko akumulacijo v zadnjih letih je SGP »Pri
morje« vlagalo v smotrne investicije gradbene opre
me in se tako usposobilo tudi za zahtevna dela. Kako
močno je mehanizirano, nam kaže podatek o tehnični
opremljenosti. V podjetju odpade za 27.614 din delovnih
priprav na zaposlenega. V tem ga prekaša le 5 pod
jetij na območju federacije — od 335 podjetij, ki so
uvrščena v tej stroki. Povprečna tehnična opremlje
nost v stroki pa znaša v federaciji 11.396 din.
Poslovno produktivnost je izboljšalo za 29 %>. Po
poslovni produktivnosti se uvršča na 21. mesto v fede
raciji. V letu 1970 je s povprečnim dohodkom 38.754
din na zaposlenega preseglo povprečje v federaciji za
59°/o, v prvih devetih mesecih leta 1971 pa je doseglo
že 34.441 din dohodka na zaposlenega.
V Jugoslaviji je v gradbeni stroki zaposlenih
234.098 delavcev. SGP »Primorje« pomeni po številu za
poslenih 0,54°/» od vseh zaposlenih v stropi. Po vlo
ženem kapitalu pomeni 0,66 °/o. V letu 1970 ustvarjeni
celotni dohodek podjetja pa znaša 0,89 Vo ter dohodek
0,86 °/o od stroke v federaciji.
Medtem ko podjetje v ekonomičnosti rahlo za
ostaja za stroko (v letu 1970 je ustvarilo 145 din, stro
ka pa 147 din celotnega dohodka na 100 din porablje
nih sredstev), je v odnosu dohodka in akumulacije do
vloženega kapitala visoko nad povprečjem«.
IZKORIŠČANJE DELOVNEGA ČASA
V LETU 1971
Kako so v delovni skupnosti SGP »Primorje« lani
izkoristili delovni čas pa nam pokažejo naslednji po
datki o porabljenih 2,569.761 urah:
%
Po času in učinku ..................................................82
P rekin itve................................................................ 1,9
B o lo v a n ja ................................................................ 5,5
D o p u s t i ................................................................... 5,4
Državni p r a z n ik i .................................................. 2,9
Plačani iz o s ta n k i.................................................. 0,9
Opravičeni izostan ki............................................. 0,9
Neopravičeni izosta n k i......................................... 0,3
Drugi izosta n k i...................................................... 0,2
S K U P A J :....................................................................100,0
VREDNOST V LETU 1971 IZVRŠENIH DEL
Lani je bilo izvršeno v Jugoslaviji gradbenih del
v skupni vrednosti 24.409 milijonov dinarjev, kar je za
22 °/o več kot v letu 1970.
Po vrstah objektov je najbolj porasla vrednost
izvršenih del na stanovanjskih objektih in drugih ob
jektih visokih gradenj (za 25—26 % več).
Vrednost izvršenih gradbenih del v tujini je lani
dosegla 290 milijonov dolarjev, kar je za 25 °/o več kot
v letu 1970.
SEJA KOMISIJE ZA KADRE IN ŠOLSTVO
28. marca t. 1. je bila seja komisije za kadre in
šolstvo pri svetu za gradbeništvo in industrijo grad
benega materiala gospodarske zbornice SR Slovenije.
Predsednik komisije je poročal o problematiki izo
braževanja v gradbeništvu in o strokovnih izpitih. Dana
je bila tudi informacija o delu koordinacijskega odbora
konference delavcev v gradbeništvu (KIG).
Poleg omenjenega je bil obravnavan tudi predlog
za izobraževanje enotnega profila poklica — gradbeni
tehnik.
Jugoslovanski gradbeni center je pripravil obširno
problematiko o stanju izobraževanja gradbenih kadrov
v Jugoslaviji ter predlog o novem osnutku sistema
izobraževanja gradbenih kadrov in o učnih načrtih šol
in fakultet.
XXII. LETNE ŠPORTNE IGRE GRADBINCEV
SLOVENIJE
Oerganizacijski komite pri gradbenem podjetju
»Obnova« v Ljubljani je že razpisal letošnje XII. šport
ne igre gradbenih delavcev Slovenije, ki bodo v šport
nem parku DRK »Slovan« Kodeljevo v Ljubljani.
Športne igre se bodo pričele v petek 30. junija, kon
čane pa bodo v nedeljo 2. jblija 1972 z razglasitvijo
rezultatov.
Bogdan Melihar
25 LET GP »TEHNIKA« LJUBLJANA
V mesecu aprilu je praznovalo 25-letnico svojega
obstoja Gradbeno podjetje »TEHNIKA« v Ljubljani,
danes eno naj večjih slovenskih gradbenih podjetij, ki
gradi vse vrste inženirskih gradenj v ožji domovini, v
sosednjih republikah in v inozemstvu.
Datum rojstva podjetja je 11. april 1947, svoje
sedanje ime pa ima od 1953. leta.
Do sedaj zgrajeni objekti so prav gotovo lahko pod
jetju v ponos, številne pohvale investitorjev in mnoge
reference pa pričajo o visoki kvaliteti dela, gradbene
tehnologije in uspešnih rokov grajenja.
V Ljubljani je GP »TEHNIKA« zgradilo vrsto ob
jektov družbenega standarda, reprezentativnih zgradb,
šolskih, fakultetnih in inštitutskih poslopij, poslovnih
in industrijskih objektov, hotelov in garažnih hiš ter
drugih, za družbo pomembnih objektov.
Izven Ljubljane so bili v Sloveniji zgrajeni večji
objekti v Trbovljah (nova cementarna), industrijski
objekti v številnih krajih kot npr. v Medvodah (Color),
Pivki in Prestranku (Javor), Preboldu (TT), Škofji Loki
(Termika), Železniki (Alples). Na Bledu je bil zgrajen
motel (Kompas), v Mhriboru odvodni kanal (DE), v
Domžalah trgovska poslovna hiša in silos, na Verdu in
Vrhniki (v sestavu Gipossa) mostovi na avtocesti.
Izven republiških meja je bil zgrajen hotel Kom
pas v Dubrovniku in hotel Adriatic II v Opatiji ter
hotelski kompleks Stellamaris v Umagu (Adria Umag).
Na otoku Krku je podjetje zgradilo letališke zgradbe,
v Labinu in Zagrebu pa industrijske objekte.
V SR Srbiji je bil zgrajen izvozni stolp v rudniku
Bor.
Danes gradi podjetje mnogo zahtevnih stavb v
Ljubljani, kot so npr. novi objekti kliničnega centra,
novi center RTV, velika poslovno-parkirna hiša ter
več drugih poslovnih in stanovanjskih objektov. V pro
gramu so zazidave nekaterih stanovanjskih sosesk.
V gradnji so večja tovarniška poslopja za »Lek«,
»Avtomontažo«, »Velano«, »Cosmos-Belt« v Črnomlju
in objekti nove cementarne v Koromačnem.
V inozemstvu pa je podjetje gradilo v DDR (farme),
v BRD (Berlin, Frankfurt, München), v Belgiji (Bru
xelles) in v Luxemburgu.
Podjetje je s svojo sodobno tehnologijo danes kos
vsem zahtevnim nalogam v gradbeništvu. Z lastnimi
projekti gradi objekte družbenega standarda, na način
»inženiringa« pa prevzema v gradnjo dvoranske indu
strijske objekte, kakor tudi druge visoke gradnje.
V poslovanju podjetja imajo pomembno vlogo spe
cializirani obrati operative — moderna betonarna in
obrat betonskih polizdelkov, železokrivnica, opažarski
obrat ter mehanična delavnica. Le-ta izdeluje tudi za
druge naročnike mehanične lopate in prekladalne be
tonske silose.
V razvoju podjetja je bila dosežena hitra rast ce
lotnega dohodka podjetja — od 801.000,00 din v letu
1947 do 304,250.000,00 din v letu 1971. Skladi podjetja
so se gibali od 125.000,00 din v letu 1947 do 620.000,00 din
v letu 1971. Opremljenost podjetja se je iz leta v leto
zboljševala in je bila vrednost osnovnih sredstev v letu
1971 53,360.000,00 din.
Uglednemu podjetju želimo ob njegovem prazniku
še večjih delovnih uspehov, saj so danes doseženi re
zultati porok za tako uresničitev. B p
vesti
PODELITEV KIDRIČEVIH NAGRAD
V mesecu aprilu so bile kot vrsto let nazaj pode
ljene Kidričeve nagrade za izredne dosežke v znan
stvenem udejstvovanju. Letošnjo Kidričevo nagrado sta
prejela tudi dva ugledna znanstvenika s tehničnega
področja: prof. dr. ing. Lujo Š u k l j e in prof. dr. ing.
Anton K u h e l j .
K zasluženemu priznanju Gradbeni vestnik obema
nagrajencema iskreno čestita in jima želi še mnogo
uspehov za nadaljnji razvoj naše stroke.
V naslednjem navajamo nekaj osnovnih ugotovitev,
povzetih iz utemeljitve za podelitev Kidričeve nagrade.
Prof. dr. ing. Lujo Suklje uporablja v svojem znan
stvenem delu originalne metode izotah za ponazarja
nje odnosa med hitrostjo viskozne deformacije, nape
tostjo in poroznostjo ter s pomočjo osnovne diferencial
ne enačbe, ki je prirejena za izračunavanje z računal
nikom, rešuje problem kontinuirnega naraščanja obre
menitve. S tem, da je pokazal, da je porni tlak pri na
raščanju obremenitve mnogo manjši kot pri hitri obre
menitvi in mnogo manjši kot v primeru, ko zanema
rimo efekte viskoznosti, je dal nov prispevek poznava
nju problema konsolidacije.
Izčrpno analizira rezultate, ki jih je dobil na raz
nih modelih lastnosti tal, v kakršna so zabiti piloti, in
prihaja do sklepa, da dosedanja spoznanja kažejo, da
daje približna analiza, v kateri so upoštevane resnične
deformacijske lastnosti materiala, zanesljivejše rezul
tate, kot teoretsko rigorozne rešitve, ki so osnovane na
njegovih idealiziranih lastnostih. Gotovo je obravna
vanje tega problema novost in bolje osvetljuje pod
ročje, ki še ni do kraja raziskano.
Prof. Šuklje obdeluje viskoznost materiala v drsi-
nah in njen vpliv na dogajanje pred in po porušitvi
in vpliv viskoznosti na hitrost deformacije. Oboje v
odvisnosti od stopnje mobilizacije trdnosti. Obdeluje
mehanizem progresivne porušitve v homogenem, ne
homogenem in prekonsolidiranem materialu in vse te
pojave osvetljuje z originalnimi pogledi.
Prof. Šuklje prikazuje uporabnost lastnih koncepcij
pri reševanju geomehanskih problemov in pri tem upo
števa odnose med napetostjo, deformacijo, časom in
viskoznimi efekti. Daje rezultate, kakršne dobimo za
vsedanje enakomerno obteženega, neskončno dolgega
viskoznega sloja in razlike napram rešitvi, ki jo dobimo
po teoriji elastičnosti. Obravnave prikazanih primerov
slone na zaključkih, ki so rezultat lastnega prouče
vanja lastnosti viskoznih in plastičnih materialov.
Prof. dr. Šuklje je po večletnem sistematskem pro
učevanju reoloških lastnosti zemljin napisal originalno
delo »Rheological Aspects of Soil Mechanics (J. Wiley,
N. York 1969, 571 str), v katerem daje pregled teoret
skih osnov reologije tal, prikazuje in kritično analizira
veliko število del najbolj znanih raziskovalcev s tega
področja in zelo mnogo spoznanj oslanja na lastne raz
iskave in laboratorijske poskuse. Navedeno delo je bilo
zelo pohvalno ocenjeno v večjem številu pomembnih
znanstvenih publikacij.
Iz zgornje označbe znanstvenih del se vidi, da je
prof. dr. Šuklje posvetil največ svojega dela prouče
vanju vpliva viskoznih lastnosti tal in učinkom, ki jih
ima ta lastnost pri časovnem razvoju napetosti in de
formacij. Prof. dr. Šuklje daje povsem originalne re
šitve, s katerimi lahko obravnavamo tovrstne probleme.
S tem je bistveno prispeval k poglobitvi teoretskega
znanja in k možnostim praktične uporabe mehanskega
modela tal, ki je bolj realističen od običajnega elasto-
plastičnega modela, na kakršnem sloni klasična teorija
mehanike tal. Dela prof. dr. Šukljeta so dozorela v
času, ko uporaba elektronskih računalnikov omogoča
reševanje po metodah, ki bi zaradi dolgotrajnega raču
nanja sicer bile neprikladne.
Nove metode nimajo le teoretskega pomena, tem
več omogočajo tudi realističnejše in boljše obravnava
nje praktičnih primerov iz mehanike tal tako, da do
voljujejo v neenostavnih primerih boljše zaključke kot
klasična teorija.
Prof. dr. ing. Anton Kuhelj je prejel Kidri«’ ..^
nagrado za svoje življenjsko delo delo na področju
mehanike.
S širino in globino svojega znanja in z načinom,
kako ga je znal posredovati znanstvenim krogom, učeči
se mladini in laikom, si je prof. Kuhelj pridobil v dol
gih letih neumornega dela vsesplošno priznanje in prav
izjemen ugled po vsej Sloveniji, pa tudi v vseh jugo
slovanskih univerzitetnih središčih in izven meja naše
domovine.
Sadovi njegovega znanstvenega dela so bili objav
ljeni med publikacijami znanstvenih sestankov in v
uglednih strokovnih revijah doma in v tujini. Med
narodni ugled si je pridobil zlasti s svojimi prispevki
elastičnostni teoriji lupin. Izhajajoč iz teorije ploskev
je izpeljal splošne diferencialne enačbe za deformacije
tankih lupin, podal redukcijo teh enačb za valjaste lu
pine, izvedel splošno rešitev za krožne valjaste lupine
in predlagal postopek za določanje kompleksnih inte
gracijskih konstant v odvisnosti od robnih pogojev za
točkovno podprto lupino. Energijski kriterij elastične
stabilnosti je izpeljal v ortogonalnih krivočrtnih koor
dinatah, podal splošne diferencialne enačbe za kritične
napetosti v elastičnih telesih in prikazal uporabo te
splošne teorije pri določanju kritične obtežbe tankih
lupin.
V objavljenem znanstvenem in strokovnem opusu
prof. Kuhlja s področja elastomehanike se deloma ne
posredno odraža tudi njegova samobitnost pri pionir
skem konstruiranju naših prvih šolskih, športnih in tu
rističnih letal, v opusu s področja hidravlike pa nje
govo znanstveno mentorstvo pri raziskovalnem delu
inštituta za turbinske stroje. Proučeval in prilagajal je
različne teorije in metode računanja (konformno upo
dabljanje, singularitetno metodo, numerične metode) za
izoblikovanje posameznih delov turbinskih strojev ter
je izsledke teorij in računskih metod vzporejal z ekspe
rimentalnimi podatki modelnih preizkusov. Te vrste
raziskav so še danes glavni predmet njegove neusahle
raziskovalne dejavnosti.
Prof. Kuhelj je postavil pouku mehanike na naših
fakultetah sodoben temelj. S svojimi sijajnimi preda
vanji iz matematičnih osnov v mehaniki, iz elasto
mehanike, plastomehanike, hidromehanike in letalstva
je bistveno prispeval k usmeritvi podiplomskega štu
dija na naših tehniških fakultetah v kvalitetne znan
stvene tokove. Bil je nenadomestljiv mentor številnih
doktorantov s področja mehanike na ljubljanski uni
verzi in na drugih jugoslovanskih univerzah.
Čeprav predstavlja vrh naše znanstvene misli, je
znal prof. Kuhelj znanost in tehniko približati vsem
znanja željnim, zlasti mladini: kot predavatelj v priro
doslovnem društvu, kot avtor poljudno znanstvenih del.
Znanstveno misel je širil, jo povezoval s študijem
in presajal v tla tehnične uporabe ne le kot učitelj,
konstruktor in predavatelj, temveč tudi v mnogih od
govornih družbenih funkcijah: kot dvakratni rektor,
kot dolgoletni podpredsednik SAZU, kot znanstveni
vodja letalsko tehničnega instituta v Beogradu, kot
direktor in znanstveni svetovalec inštituta za turbinske
stroje, kot direktor univerzitetnega inštituta za mate
matiko, fiziko in mehaniko, kot dolgoletni predsednik
jugoslovanskega društva za mehaniko, kot član raznih
komisij za organizacijo znanstvenega dela in študija,
kot odbornik prirodoslovnega društva itd.
prikazi in ocene
PRIROČNIK
»GRADJEVINSKI KALENDAR 1972«
V začetku januarja letos je izšel iz tiska v izdaji
Zveze gradbenih inženirjev in tehnikov Jugoslavije in
založniškega podjetja »Tehnika« iz Beograda —
»Gradjevinski kalendar 1972«.
Ta potrebna publikacija izhaja že četrto leto kot
kontinuirna literatura žepnega formata in je v mno
gem izpolnila praznino, ki se že dolgo čuti prav v tej
vrsti tehnične in strokovne literature.
Zveza gradbenih inženirjev in tehnikov Jugosla
vije se je lotila te akcije ob sodelovanju posameznih re
publiških zvez kakor tudi specializiranih društev, ki
delujejo v njenem sestavu, že leta 1969 z jasnim na
črtom, da v teku 10 let redno objavlja to publikacijo —
letno izdajo, s tem, da se v tem časovnem obdobju za
jame vsa ali skoraj vsa materija, ki se nanaša na
področje gradbeništva v praksi in teoriji.
V tem smislu ima redakcija tudi izdelan vsebin
ski plan za celo desetletno obdobje, ki temelji na med
narodno priznanem sistemu univerzalne decimalne kla
sifikacije (UDK).
Kako je bil ta priročnik neobhodno potreben, ka
žejo tudi rezultati njegove prodaje, saj je prva izdaja
v celoti razprodana, vendar še vedno obstaja za to iz
dajo zanimanje in povpraševanje.
»Gradjevinski kalendar 1972« predstavlja najvišji
nivo v tej dejavnosti, ki je bil dosežen ob upoštevanju
dosedanjih izkušenj, prejetih pripomb in posredovane
kritike iz vrst gradbenih inženirjev in tehnikov vse
države na vse tri dosedanje izdaje v letih 1969, 1970
in 1971.
Poleg tega ima izdaja koledarja tudi dve posebni
odliki, ki sta: sodobnost tem, ki se obdelujejo in sodo
ben način pristopa k obdelavi teh dveh tem.
Bilo bi na vsak način koristno, da se kot informa
cija prikaže vsebina tega priročnika, ki zajema 480
strani.
I. S p l o š n i d e l :
Sinteza gradbene klasifikacije
Izbira gradbene in sorodne bibliografije
Pregled domače strokovne gradbene periodike
Pregled institucij in organizacij (zveze, društva in
znanstveno-raziskovalne organizacij e)
Statistični podatki s področja gradbeništva
Kodeks s področja delovnih razmerij
Program in pravilnik o polaganju strokovnih
izpitov
II. O b j e k t i za z a š č i t o :
Napadalna sredstva in zaščitni ukrepi v stavbar
stvu
Zaklonišča
Projektiranje in predračun
Instalacije in oprema
III. T e m e l j e n j e :
Splošno o temeljenju
Preiskava tal
Temeljenje na kolih
Temeljenje na vodnjakih in kesonih
Odprta gradbena jama IV.
IV. R a z s t r e l j e v a n j e v g r a d b e n i š t v u :
Elementi postopka razstreljevanja
Eksplozivne snovi in vžigalne naprave
Karakteristika hribin
Delovanje razstreliv in razporeditev vrtin
Razstreljevanje z minskimi komorami
Način vžiga
Rušenje v raznih primerih
Stroji in oprema
Predpisi
V. M e h a n i k a t a l :
Vrste, klasifikacije in lastnosti tal
Preiskave na terenu
Voda v tleh
Odpornost na strig, stisljivost in usedanje
Dopustna obremenitev
Pritisk in odpornost tal in stabilnost brežin
VI. G e o d e z i j a :
Označevanje objektov
Dela pri gradnji predorov
Dela pri gradnji mostov
VII. Z a š č i t a p r e d p o p l a v a m i :
Zaščita pred poplavami Zagreba, Siska ini Karlov
ca
Vpliv človeka na spremembe vodnega režima
Služba zaščite pred poplavami
Zaključek
Kot vidimo je aktualnost ted nedvoumna in bo
zelo širok krog gradbenih strokovnjakov našel v tem
priročniku največje število neobhodno potrebnih in
formacij in napotkov za reševanje nastajajočih proble
mov.
Zveza gradbenih inženirjev in tehnikov Jugoslavi
je pravkar vrši priprave za izdajo tudi petega letnika
tega koristnega priročnika, ki se bo pojavil v prodaji
v sredini septembra leta 1972.
KOROZIJA IN ZAŠČITA MATERIALA
V okviru založniške dejavnosti strokovnega časo
pisa »Tehnika«, glasila Zveze inženirjev in tehnikov
Jugoslavije je v načrtu za razdobje 1971—1973 izdaja
velikega tehničnega priročnika s področja kemije, grad
beništva in tehnologije.
Kot IV. knjiga priročnika je predvidena obravnava
tematike KOROZIJA IN ZAŠČITA MATERIALA. Ma
terija v tej knjigi vsebuje teoretične osnove korozije
materialov v raznih medijih in pogojih. Podani pa so
prav tako principi za zaščito materiala pred korozijo,
s posebnim ozirom na korozijo in zaščito materiala v
industrijski in gradbeni uporabi.
Vsebina:
KOROZIJA MATERIALA
Korozija metalov in legur. — Kemična korozija
metalov in legur. — Korozija nemetalov in materialov
organskega izvora. — Korozijska obstojnost materialov
v različnih korozivnih okoljih.
ZAŠČITA MATERIALA
Osnove in oblike zaščite. — Elektrokemična zaščita
materiala. ■— Zaščita metalov z obdelavo korozijskega
miljeja. — Prevleke. — Zaščita metalov z oplemenje-
vanjem. — Zaščita nemetalov in materialov organskega
porekla pred korozijo.
KOROZIJA IN ZAŠČITA OBJEKTOV IN NAPRAV
Zaščita industrijskih stavb pred korozijo. — Koro
zija naprav v kemični industriji. — Korozija naprav v
kemični industriji. — Korozija pri proizvodnji raznih
kemijskih sredstev. — Korozija pri kemični predelavi
lesa in v proizvodnji papirja. — Korozija v industrij-i
življenjskih potrebščin. — Korozija na drugih področ
jih kemične industrije (plastične mase, kavčuk itd.). —
Korozija v drugih industrijah in proizvodnjah.
Obseg okoli 500 strani.
*
Dr. Ing. G. Schreyer:
KONSTRUIEREN MIT KUNSTSTOFFEN
(Konstruiranje z umetnimi snovmi)
Carl Hauser Verlag, München, I-II Bd. 98 DM.
Obsežno inženirsko priročno delo v osnovah in last
nostih, kemiji in fiziki umetnih snovi, o konstrukcijskih
načelih in uporabnih primerih za vsakega strokovnjaka
v tehniki in industriji. Skupno 29 avtorjev, ki zagotav
ljajo najvišjo kvaliteto posameznih prispevkov, redak
tor Dr. Ing. Schreyer pa je oskrbel za zgledno uskla
ditev in popolnost obravnavanih tem.
Priročnik prinaša tolikšno množino številčnega
gradiva, tabel in pregledov, kot je sedaj v tehnični lite
raturi še ni bilo na razpolago. Mnogi podatki in ugoto
vitve so na tem mestu prvikrat objavljeni.
Vsebina:
UVODNO IN SPLOŠNO POGLAVJE
Definicija pojma konstruiranje. — Lastnosti umet
nih snovi. — Priporočila za praktično aplikacijo.
KEMIJA IN PREDELAVA UMETNIH SNOVI
Kemijska zgradba umetnih snovi. — Pridelovanje
surovin za umetne snovi. — Predelovalni postopki. —
Vplivi predelovanja na končne izdelke in merne tole
rance.
SPLOŠNA KONSTRUKTIVNA NAČELA
ZA UMETNE SNOVI
Konstruiranje in oblikovanje. — Izbirni kriteriji za
določitev najustreznejšega materiala.
LASTNOSTI, PONAŠANJE IN PREISKAVA
UMETNIH SNOVI
Mehanske lastnosti. — Ponašanje glede na fizikal-
no-kemijske vplive. — Električne in dielektrične last
nosti. — Optične lastnosti. — Termične lastnosti. — Po
našanje v raznih tehničnih pogojih in okoljih.
PRAKTIČNI PRIMERI
Umetne snovi kot materiali za strojne elemente. —
Konstruiranje z umetnimi snovmi v kemijski izgradnji.
— Umetne snovi kot materiali v gradbeništvu, uporab-
nostna področja in možnosti. — Primeri aplikacij.
*
Dr. Ing. H. Weigler — Dipl. Ing. S. Karl:
STAHLLEICHTBETON — Herstellung, Eigenschaften
Ausführung
(Lahki armirani beton — Izdelava, lastnosti, izvedbe)
To je prva strokovna knjiga v nemškem jeziku, ki
podaja današnje stanje spoznanj in izkušenj na tem, še
razmeroma mladem področju betonske tehnologije in
uporabe. Knjiga je namenjena zlasti strokovnjakom, ki
so seznanjeni s tehnologijo in konstrukcijskimi principi
armiranega betona. Težišče knjige leži v podrobnem
obravnavanju odločilnih lastnosti lahkega betona. Iz
knjige je razvidno, da bo beton kot gradbeni material
v bodočnosti še privlačnejši in uporabnejši. Zmanjšana
surova debelina in hkrati izboljšanje toplotne karakte
ristike odpirajo betonu popolnoma nova uporabna pod
ročja.
Vsebina:
DODATKI
Vrste in lastnosti agregatov. — Oblika zrn. — Povr
šinska karakteristika in velikost zrn. — Gostota zrn in
njihova poroznost. — Elasticitetni modul in trdnost zrn.
— Vpijanje vode. — Odpornost proti zdrzovanju in
odtajevanju. — Škodljive primesi. — Termične last
nosti.
SESTAVA BETONA
Vrste agregata in tlačna trdnost betona. — Mejna
trdnost. —• E modul zrna. — Vpliv posameznih zames-
nih materialov. — Trdnostni razredi cementa. — Vseb
nost cementa. — Potreba po vodi. — Granulacijski
sestav dodatkov.
PROGRAMIRANJE MEŠANIC
Izbira sestavin. — Izbira največjega premera zrn. —
Ugotovitev potrebe po cementu. — Izračunavanje vseb
nosti sestavin.
IZDELAVA BETONA
Doziranje sestavin. •— Lastnosti svežega betona in
testiranje teh lastnosti. — Prevoz. — Vgrajevanje in
vibriranje. — Končna obdelava.
LASTNOSTI TRDNEGA BETONA
Tlačna trdnost in surova gostota. — Upogibna trd
nost. — Raztezki in skrčki. — Elasticitetni modul. —
Nabrekanje. — Lezenje. — Povezava med armaturo in
betonom. — Sidranje armaturnih palic. — Trajna ni
hajna odpornost. — Trdnost pri delni površinski obre
menitvi. — Vpijanje vode in vodotesnost. — Odpornost
proti obrusu. — Toplotna prevodnost. — Ponašanje pri
visokih temperaturah in obstojnost v ognju. — Zvočna
izolacija. — Zaščita armatur proti koroziji.
OSNOVE PROJEKTIRANJA IN KONTROLE
Trdnostni razredi. — Meritve. — Meritve upogibov.
— Meritve za prečno obtežbo in torzijo. — Koristna ob
težba. — Dovoljene napetosti. — Konstruktivne poseb
nosti. — Naknadne kontrole trdnosti in kvalitete.
in memoriam
Prof. dr. ing. Hubert Beck
V začetku januarja t. 1. je v 45. letu starosti za
srčnim infarktom umrl prof. dr. ing. Hubert Beck,
redni profesor za masivne konstrukcije tehnične visoke
šole v Darmstadtu. Na tem mestu je pred leti nasledil
znanega strokovnjaka za beton profesorja A. Mehmela.
Prof. Beck je bil visoko cenjen ne samo v ZR
Nemčiji, temveč tudi v vsem svetu kot izreden inženir,
pedagog in znanstvenik. V njegovi osebnosti so bile
vzorno združene lastnosti teoretika in praktika. Več let
je vodil svoj projektivni biro v Frankfurtu, v katerem
so bili izdelani številni pomembni projekti zgradb in
mostov, ki jih je vedno odlikovala izredna skladnost
konstrukcije in arhitekture. Te objekte lahko štejemo
med kvalitetne stvaritve gradbeništva našega časa.
Znanstveno-raziskovalna dejavnost prof. Becka je
zajemala številne probleme statike, železobetonskih in
prednapetih konstrukcij, zlasti probleme stabilnosti ob
jektov, dinamike konstrukcij, togosti prostorskih no
silnih sistemov, vplive horizontalnih obremenitev. Raz
iskave stabilitetnih problemov, ki jih je izvršil prof.
Beck, so bile uporabljene kot osnova za formulacijo
ustreznih določb novega predpisa DIN 1045. Kot pro
tagonist naprednih tokov v gradbeništvu je prof. Beck
PRI ZVEZI GRADBENIH INŽENIRJEV IN TEHNIKOV SLOVENIJE DOBITE:
Fascikel za sistematično vlaganje tehničnih predpisov in prilog, ki jih izdaja Zveza v
enotnem formatu (20 X 14 cm)
fascikel 10 manjši —- 10 map, cena 40.00 din
fascikel 20 večji — 20 map, cena 54.00 din
Pravilnik o tehničnih ukrepih in pogojih za beton in armirani beton
Pravilnik o tehničnih ukrepih in pogojih za prednapeti beton (oba zvezka vel. 20 X 14
cm), cena 24.00 din
1. Priročnik za armirani beton v 3 delih (20 X 14 cm)
Prvi del (ca. 90 strani):
Dimenzioniranje po metodi dovoljenih napetosti (teorija elastičnosti), cena 26.00 din
Drugi del:
Dimenzioniranje po metodi dovoljenih napetosti (teorija elastičnosti) je v pripravi
Tretji del:
Dimenzioniranje po metodi mejnih stanj (je v pripravi)
2. Zbrano gradivo: Problematika betonov, lahkih betonov in sodobnih malt, cena 90.00 din
3. Zbrano gradivo: Higiensko tehnični pogoji v stanovanjih, cena 90.00 din
4. Zbrano gradivo: Elektronska obdelava podatkov v gradbeništvu, cena 70.00 din
5. Zbrano gradivo: Izvajanje zakona o regionalnem prostorskem planiranju in zakona o
urbanističnem planiranju, cena 70.00 din
6. Problemi urbanizma, cena 50.00 din
7. Zbrano gradivo: Komunalne naprave, cena 90.00 din
8. Ferenščak: Mehanizacija v gradbeništvu (priročnik za strokovne izpite, cena 84.00 din
zelo aktivno sodeloval pri reševanju številnih teoretič
nih, praktičnih in organizacijskih problemov v zvezi
z industrializacijo gradbeništva!.
Na katedri za masivne konstrukcije je bil pri
ljubljen pedagog in je vzgojil vrsto razgledanih stro
kovnjakov, ki bodo uspešno nadaljevali njegovo delo.
Prof. Beck je bil aktivni elan številnih medna
rodnih organizacij (IABSE, IASS, ASCE, ACI), bil je
eden izmed dveh predstavnikov ZR Nemčije v med
narodnem komiteju za planiranje in projektiranje vi
sokih zgradb.
Poleg svojih izrednih strokovnih kvalitet je bil
prof. Beck topel in ljubezniv človek, pozoren sogovor
nik, ki se je rade volje spuščal v obravnavanje sle
hernega problema, pomembnega za razvoj gradbeni
štva.
Živo se je zanimal tudi za probleme našega grad
beništva, zlasti za razvoj industrializacije pri nas in za
naše pomembnejše gradbene realizacije.
S smrtjo prof. Becka je gradbeništvo izgubilo ene
ga svojih najvidnejših predstavnikov, ki je uspešno
združeval prakso in teorijo. Bil je istočasno dinamičen
realizator pomembnih projektov in uspešen raziskova
lec teoretičnih problemov.
S. B.
iz strokovnih revij* in časopisov
NAŠE GRADJEVINARSTVO — Beograd, 1971. Št. 12
Mgr. Ing. S. R a n k o v i č , asist. univ.: Deplanaciona
neizometrička teorija štapa. Str. 241—250, 1 sl.
Dr. Ing. D. I g n j a t o v i č : Grafičko predstavljanje
proizvodnih površina i trodimenzionalnih tela po
moću elektronskih računara. Str. 250—256, 14 sl.
Ing. D. D r a g o j e v i č : Oporci glavne čelične kon
strukcije mosta preko Save na auto — putu »Brat
stvo — jedinstvo« kroz Beograd. Str. 256—260, 5 sl.
J. S u š a : Sadržaj gradjevinske periodike. Str. 261.
Epoksidne smole u gradjevinarstvu (Iskustva iz Zavoda
za razisk. materiala i konstrukcija, Ljubljana).
U istom broju Tehnike:
Mgr. Ing. M. C v i j a n o v i č i Mgr. Ing. J o v a
še v i ć : Metalne mrežno-folijske strukture kao
nova vrsta termičke izolacije. Str. 2110—2112, 5 sl.
Dr. Ing. D. J o v a n o v i č , prof. univ.: Upravljanje
saobraćajnim procesima na auto-putevima. Sa
obraćaj 12/1971, 303—309, 2 sl.
Mgr. ek. R. K n e ž e v i ć : Industrijska zona kao tehno-
ekonomski i organizacioni sistem. Organizacija
rada 12/1971, 241—247, 4 sl.
Ing. J. C v i j a n o v i č : Motivacije i novac u proiz
vodnji. Organizacija rada 12/1971, 257—261.
Obaveštenja radnih organizacija o njihovim proizvo
dima i tehn. dostignućima. OB 12/1971,
MMCCXCVII—MMCCCV.
Registar objavljenih članaka i autora u časopisu Teh
nika za 1971. g. Tehnika 12/1971, str. 2295—2325.
NAŠE GRADJEVINARSTVO — Beograd, 1972. Št. 1
Dr. Mgr. Ing. I. S e n j a n o v i ć , predavač univ.:
Osnove potencijalne teorije tankih elastičnih lju
ski. Str. 1—9, 2 sl.
Ing. L. K o d e l j a : Sanacija nekoliko veoma teško
oštećenih objekata (predvidjenih za rušenje) uz
istovremeno ugradjivanje seizmičkih ojačanja u
Banjoj Luci. Str. 10—19, 25 si.
Ing. I. R i d j e š i ć Ing. U. V u k o m a n o v i ć : Mere
zaštite pri miniranjima raznih objekata nisko
gradnje u gradovima i pod sličnim uslovima. Str.
20—24 b, 15 si.
U istom broju Tehnike:
Ing. A. A l u j e v i č : Računanje prehodnih pojava,
Str. 6—11, 4 si.
Ing. S. S i m o n o v i č : Saobraćajno-tehnički pristup
analizi bezbednosti saobraćaja. Saobraćaj 1/1972,
str. 12—16, 9 tab.
S. M i j a t o v i ć , dipl. ek:. Organizacioni plan predu-
zeća. Organizacija rada 1/1972, str. 1—5.
Ing. Ž. M i t r o v i č : Uticaj kompleksa elemenata
tehničkog sistema na kvalitet proizvoda. Organi
zacija rada 1/1972, str. 5—13, 2 si., 5 tab.
Obaveštenja radnih organizacija o njihovim proizvo
dima i tehn. dostignućima. OB 1/1972, CCIX do
CCXIV.
NAŠE GRADJEVINARSTVO — Beograd, 1972. St. 2
Mgr. Ing. M. G u g o l o v s k i , docent univ., Mgr. Ing.
A. S p a s o v , asist. univ.: Matematičko konstru-
isanje akcelograma na stensku osnovu na bazi in
strumentalnih akcelograma načinjenih na aluvijal
nom sloju. Str. 25—28, 7 si.
Ing. D. A r a n d j e l o v i ć , geofizik: Inženjersko- hi
drološka geofizika u rešavanju nekih gradjevinskih
i vodoprivrednih problema, I. Str. 28—36, 12 si.
Ing. Z. Z e č e v i ć : Modernizacija gornjeg stroja
tramvajskih pruga na petljama »Mostar« i »Auto-
komanda« u Beogradu. Str. 36—44, 8 sl., 1 tab.
Iz Jugosl. komiteta za visoke brane. Str. 44'—46, 2 si.
Naša dostignuća u inostranstvu. Str. 47—48, 5 si.
U istom broju Tehnike:
Dr. V. V u j i č i č , prof. univ.: Nepotpunost i zavis
nost aksioma statike. Tehnika 2/1972, str. 28—30.
Prof. Dr. Ing. M. P a v l o v i č i drugi: Rešavanje
problema korozije, habanje i toplotne izolacije pri-
menom prevlaka dobij enih plazma-postupkom.
Tehnika 2/1972, str. 31—35, 3 sl.
Ing. A. G r n a r o v : Pregled metoda i tehnika A/D
konverzije. Elektrotehnika 2/1972, str. 43—46, 5 sl.
Ing. P. K o v a č e v i č : Dnevno trčanje putničkih kola
i uticaj na ostale pokazatelje. Saobraćaj 2/1972, str.
33—37, 7 sl.
Dr. Ing. V. B u l a t , prof. univ.: Procenjivanje metoda
za utvrdjivanje uzročnika zamaranja operatora u
sistemu čovek—mašina. Organizacija rada 2/1972,
str. 25—29, 2 si.
Dr. Ing. S. M a r j a n o v i č , prof. univ.: Sistemi in
formacija. Organizacija rada 2/1972, str. 30—32.
Mgr. Ing. M. S t a n o j e v i č : Funkcija efektivnosti
industrijske proizvodnje. Organizacija rada 2/1972,
str. 33—42, 10 sl., 1 tab.
Mgr. D. S t a r y , prof. univ.: Psihologija u organizaciji
rukovođenja zaštitom pri radu. Organizacija rada
2/1972, str. 42—47.
GRADJEVINAR — Zagreb, 1971. Št. 10
Ing. Z. Ž a g a r , docent saobrać. študija u Zagrebu:
Hiperbolični paraboloidi kao izraz modernih i
ekonomičnih konstrukcija. Str. 315—319, 17 si.
Ing. B. Z l a t o v i ć : Primjena podataka o elastičnosti
stijene pri izgradnji tunela. Str. 320—324, 5 si.
Ing. D . K o v a č e c : Rezervoar Bukovac predan na ko
rištenje. Doprinos poboljšanju vodooskrbe Za
greba. Str. 324—326, 4 si.
I. M o d r i ć , direktor Zav. za rehabilitaciju u Zagre
bu: Invalidi rada i profesionalna rehabilitacija u
gradjevinarstvu. Str. 327—330.
I. J a k š i ć, dipl. ek.: Uticaj zemljišta i zemljišne
rente na stambenu izgradnju u Zagrebu. Str.
331—332.
S naših i inozemnih gradilišta. Str. 332—339, 2 si.
Kratke vijesti. Str. 339—342.
Gradjevni materijal. Str. 343—346.
M. J a n č i k o v i ć : Kongresi i sastanci. Str. 346—347.
Iz Saveza gradjev. inž. in tehničara Hrvatske. Str. 347
do 348.
GRADJEVINAR — Zagreb, 1971. Št. 11
Ing. H. W e r n e r : Prilog proračunu sa neovisno po
mičnim etažama. Str. 351—362 (I.), 12 sl., diagrami.
Prof. Dr. Ing. E. N o n v e i l l e r , Ing. B. K l e m e n
č i č , Ing. L. L o c e n c i n , Ang. K. P o l a k : Kli
zište Jelenovac u Zagrebu. Str. 362—367, 11 sl.
S naših i inozemskih gradilišta. Str. 368—372, 9 sl.
Kratke vijesti. Str. 372—376, 2 sl.
Sajmovi i izložbe. Str. 376—379, 4 sl.
Kongresi i sastanci. Str. 379—381, 1 sl.
Obavijesti komisije za visoke brane. Str. 382.
GRADJEVINAR — Zagreb, 1971. Št. 12
Ing. I. B a r a c : 25 godina rada GP »Hidroelektrarna«
— Zagreb. Str. 383—389, 17 sl.
Ing. I. K l e i n e r , Ing. N. P i n t a r i č , Ing. V. P e n -
n e c , Ing. K. H o r v a t : Temeljenje objekata TE
Sisak. Str. 389—402, 19 sl.
Ing. Z. Ž a g a r , docent univ.: Za modernizaciju i kre
ativnost studija i odgovornost kreatora. Str. 402
do 409, 24 sl.
S naših i inozemnih gradilišta. Str. 409—418, 20 sl.
Kratke vijesti. Str. 419—421.
Iz inozemnih časopisa. Str. 421—424, 2 sl.
Gradjevinska mehanizacija. Str. 424—425, 2 sl.
Registar članaka za 1971. g. Str. II i IV—V.
IZGRADNJA — Beograd, 1972. Št. 2
Prof. Ing. P. J o v a n o v i č : Izgradnja pruge Beo
grad—Bar. Str. 1—15, 10 sl.
Ing. M. D e b e l j k o v i č : Specifična naponska stanja
u voćnoj užadi žičara (II.). Str. 16—21, 3 sl., 6 tab.
Ing. I. P a n t e l i ć : Jedan slučaj poboljšanja temelj
nog tla primenom šljunčanih »Franki«-šipova. Str.
22—24, 3 sl., 1 tab.
Ing. I. K r s m a n o v i č : Metoda komornog minira
nja. Str. 25—31, 16 sl., 3 tab.
Dr. Mgr. ek. N. C u b r a : Optimizacija projekata or
ganizacije izgradnje gradjevinskih objekata. Str.
32—37, 2 sl.
Ing. arh. E. P e t r o v i č : Olimpijsko selo u Minchenu.
Str. 38—43, 14 sl.
Iz inostranih časopisa. Str. 44—45, 4 sl.
Vesti i saopštenja. Str. 45.
Dr. Ing. D. S i m e u n o v i č : Pregled periodike i knji
ga. Str. 46—48.
IZGRADNJA — Beograd, 1972. Št. 3
Dr. Ing. V. B o ž i č k o v i č : Planiranje i programiranje
putne mreže. Str. 1—10, 18 sl.
Ing. M. K o v a č e v i č : Železnički most preko kanjona
Male rijeke na pruzi Beograd—Bar, deo Gostun—
Titograd. Str. 11—18, 6 sl.
Ing. Lj. G o j k o v i č : Organizacija gradjenja i na
čin izvodjenja radova na železničkom mostu preko
Male rijeke. Str. 19—27, 12 sl.
Ing. Lj. F i l i p o v i č : Primena krečnjačkog agre
gata za izradu asfaltnog zastora na putevima i
aerodromima. Str. 28—32, 5 sl.
Dr. Ing. arh. M. K o j o v i č : Sistematsko rešavanje
stanarina i stambene izgradnje — potpuna i ne-
raskidiva zavisnost. Str. 33—39, 4 tab.
Ing. Dj. S o b o t a : Neki principi projektovanja sa-
vremene organizacije gradnjenja stanova, I. Str.
40—46, 9 sl.
Iz inostranih časopisa. Str. 47—48.
Vesti i saopštenja. Str. 49—51.
Ing. M. M a k s i m o v i č : Englesko-srpskohrvatski
rečnik za puteve i saobraćaj. Str. 52.
Ing. A. S.
DOBRO GRADITE Z UPORABO: — cevnih spojev iz litega železa ali medenine
— črnih spojev iz raztegljivega litega železa
— cevi za kanale iz litega železa
— kaui in radiatorjev iz litega železa, izdelanih v Romuniji
LEPA OBLIKA, ROBUSTNI, ODPORNI ZA
VISOKE TEMPERATURE, DOBITE JIH V VE
LIKEM IZBORU DIMENZIJ IN TIPOV
Izvoznik:
MECAN0EXP0RT
Državno podjetje za zunanjo trgovino
IZ V O Z — u v o z
Bucurest — Ul. M. Eminescu 10 — Romunija
Telefon: 12.46.00, telex: 269
Telegram: MECANEX
Na zahtevo pošljemo kompletno dokumentacijo.
Vsa obvestila lahko dobite tudi od trgovskega predstavništva pri ambasadi
Socialistične republike Romunije, Beograd, Nemanjina 4
GRADBENIKI, PROJEKTANTI, INVESTITORJI!
Monolitne rebraste medstropne konstrukcije se lahko proizvajajo kot drobnorebraste, ki se
armirajo s predfabricirano armaturo in so ugodne za velike obremenitve.
Nosilci »BIHAČ« — glavni armaturni element imajo veliko montažno togost in se izdelujejo
iz hladno vlečene žice ČMB 50 ter z razdelanim opažem iz rebraste pločevine. Nosilce
»BIHAČ« je mogoče ojačiti z dodatnimi armaturami iz visoko vrednega jekla ČBR 40.
•Spodnji pas nosilca se vbetonira v betonsko stopnjo, ki obenem služi kot opora
za opaž plošče.
Prednosti: majhna teža, ekonomičnost in znatni časovni prihranek.
Proizvajalec: »RMK-Zenica« — Tvornica za preradu žice »Bihać«
Centrale: 072
077
21 244
22 226
Telex YU 2ELZE 43-121
Poštni predal 141
INFORMACIJE »-»
Z A V O D A Z A R A Z I S K A V O M A T E R I A L A IN K O N S T R U K C I J V L J U B L J A N I
Lato X III 3 Serija: SANACIJE MAREC 1972
Sanacija temeljev turbogeneratorjev TE Makassar v Indoneziji
1. Splošno
V okviru jugoslovanske pomoči Indoneziji je
bila zgrajena TE Makassar 60 MV, pri kateri so
gradbena dela izvršila indonezijska gradbena pod
jetja. Spričo neizkušenosti teh gradbenih podjetij
so se pojavile pri izdelavi temeljev zq. turbine na
pake v pogledu kvalitete vgrajenega betona, tako
da je obstajal resen pomislek, ali naj se zgrajeni
temelji porušijo, ali pa se izvršijo ustrezne sanacije,
ki bi omogočile uporabo že izgrajenih temeljev.
V tem okviru sta bila postavljena dva turbin
ska fundamenta, obstoječa iz mize stebrov in pod-
nožne plošče. Dimenzija teh fundamentov je zna
šala ca. 12 m X 6 m, stebri sami pa so bili visoki
tudi ca. 6 m. Dimenzije stebrov so znašale ca.
70 cm X 70 cm, dimenzije nosilcev pa ca. 50 cm X
X 90 cm.
Napake, ki so nastale pri betoniranju tega
ogrodja, so bile v prvi vrsti v nehomogenem be
tonu, deloma v nezalitem betonu (votline), deloma
so bile pa številna mesta segregirana. »Energoin-
vest« iz Sarajeva, ki je bil zadolžen za dobavo ce
lotne opreme, je zaprosil Zavod za raziskavo ma
teriala in konstrukcij iz Ljubljane, da se posveti
Sl. 1. Naprava za injektiranje
Sl. 2. Segregirano m esto na stebru
problemu in poskuša izvršiti takšno sanacijo, ki
bi omogočila uporabo že postavljenih temeljev.
2. Postavitev problema
Uporabljeni beton je bil pripravljen iz drob-
ljenca maksimalne zrnavosti 30 mm, sicer pa pri
pravljen po Fullerjevi krivulji. Uporabljeni cement
je ustrezal kvaliteti portlandskega cementa po BSS
normah. Dosežena kvaliteta betona, ki se je ocenila
s sklerometrsko metodo na mestu, je znašala ca.
380 kp/cm2.
Konstrukcija generatorske mize je kot rečeno
kazala naslednje pomanjkljivosti: vgrajenoželezo
je bilo mestoma v celoti brez krovnega sloja, delo
ma celo brez veznega sloja proti notranjščini beto
na. V tlačni coni je bil vgrajen beton nehomogene
kvalitete, ki je kazal na nekaterih mestih popolno
razmešanje, tako da so bila posamezna zrna agre
gata nevezana v ostalo betonsko maso. Enako sta
nje je bilo zapaziti tudi na stebrih.
Z ugotavljanjem lastne frekvence fundamenta
smo dobili vse podatke, potrebne za izvedbo re
konstrukcije.
Sl. 3. Segregirano m esto
na nosilcu mize
Ker je bila oprema za metode, katere smo
uporabili, vezana na nujni letalski prevoz, smo jo
morali prirediti za to možnost, kar je zahtevalo
ustrezni čas, vendar smo prišli tako daleč, da smo
mesec dni po prejemu tozadevnega naročila že kre
nili na pot. Našo odpravo je vodil tov. Vugrinec,
kateremu se je pridružil zaradi izvedbe raznih me
ritev še tov. Zaloker. Z zglednim sodelovanjem
naše ekipe z domačini je uspelo sorazmerno hitro
organizirati akcijo na delovišču, tako da smo po
slednje meritve izvršili dva meseca po prihodu na
gradbišče. V tem času smo morali na gradbišču or
ganizirati pripravo materiala, pripravo vseh po
trebnih opažev, medtem ko smo injekcijske na
prave pripeljali po letalski poti. Sanacijo samo smo
izvršili s prepaktiranjem posameznih slabih mest,
deloma pa smo z injektiranjem popravili kvaliteto
nehomogenega betona.
Kot je znano, se vrši prepaktiranje na ta na
čin, da se vgradi na mesto, kjer smo predhodno
odstranili slabi beton, ustrezna mineralna meša
nica, ki je bogata na votlinah, tako da je sposobna
v celoti prevajati injekcijsko zmes, katero na me
stu vbrizgavamo z injekcijskimi aparati. Ker se pri
tisk injekcijske mešanice stopnjuje, je potrebno,
da so uporabljeni opaži primerno ojačeni, da lahko
vzdrže aktivne pritiske. Razumljivo je, da pri apli
kaciji pritiskov prične odhajati odvečna voda, za
radi česar mora biti opaž opremljen z ustreznim
sistemom odvodnih cevi, tako da lahko beton dobi
primerni vodocementni faktor.
Armaturo samo smo pred akcijo očistili koro
zijskih mest ter jo dodatno povezali z mrežami iz
raztegnjene pločevine v ostalo betonsko maso. Po
Sl. 4. Nam eščanje mreže iz raztegnjene p ločevine po obodu
stebra
opravljenem čiščenju smo pričeli polniti z agre
gatom.
Ko smo izvršili po 28 dneh sklerometriranje na
tako popravljenih mestih, smo ugotovili, da smo
dosegli trdnost ca. 266 kp/cm2, kar v glavnem ustre-
Sl. 5. Sistem opaževanja
za prepaktiranje
za kvaliteti betona, katerega smo ocenili po pred
hodnem odstavku v starosti ca. 2 let.
3. Preiskava lastnih nihanj turbinskega
fundamenta
Po izvršenih delih na sanaciji tako stebrov kot
mize turbinskega fundamenta so bila izvršena mer-
Sl. 6. Popravilo mesta,
ki je vsebovalo nehom ogen beton
jenja lastnih nihanj fundamenta. Te meritve smo
izvršili prav tako z inštrumenti, katere smo pripe
ljali po letalski poti v Makassar. Meritve so poka
zale, da ima fundament ustrezno lastno frekvenco
ter da homogeno deluje. Pričeli so lahko z montažo
turboagregata. Delo je bilo opravljeno konec leta
1971 ter je bila TE Makassar uradno izročena v
obratovanje.
span
sistem zidanja
nosilnih visoko toplotno
in zvočno izolacijskih
zunanjih in notranjih
zidov pri vseh vrstah
gradenj
hitro
ugodno
poceni
do lastne hiše
zlSO -SPA N
zidakom
telefon: 77384
telex : 34.525
S. G. P. » P I O N I R « N O V O M E S T O
p i o n i r
KETTEJEV DREVORED 37, TELEFON 21826, TELEX 33710
TE K O Č I R AČ U N PRI SDK 521-1-29 N O V O M ESTO