j,,*—. w gotovini. IZHAJA VSAK TOREK, ČETRTEK IN SOBOTO. Cena posamezni številki Pia 15». TRGOVSKI LIST Čf«
i bilo v soglasju z zakonitimi predpisi, nego za obisk zasebnik«« Po določilih 1 sedaj še veljavne naredbe ministrstva trgovine in industrije glede izdajanja legitimacij ne more zbornica odreči izdaje legitimacije tvrdkam, tudi če je očividno, da za večje število potnikov dotična tvrdka z ozirom na predmet, naravo in obseg obratovanja »ploh nima stvarne potrebe. Prav ta pomanjkljivost zakona je v veliki meri pripomogla, da so se predpisi o zbiranju naročil pri privatnikih izigravali. Toda tudi novi obrtni zakon ne vsebuje določila, po katerem bi se moglo omejiti število potniških legitimacij za posamezne tvrdke. Tako določilo je pa glede na gornje neobhodno potrebno in zato mora zbornica zastaviti ves svoj upliv, da se unese v naredbo, ki jo mora minister trgovine in industrije v zmislu zakona še izdati. Zato smatram za potrebno predlagati, da naslovi zbornica na ministra trgovine in industrije predstavko, v kateri zahtevamo: 1. Da se v zmislu že prejšnjih predlogov zbornice in vseh naših trgovskih organizacij iskanje naročil na blago po trgovskih potnikih pri zasebnikih sploh prepove. Nereelna trgovina, zaščita zasebnikov kot vemo iz prakse mno-že zlorabe. Take prevare se dogajajo pri učiteljicah, uradnikih, duhovnikih, ženah univ. prof. in sličnih, ki iščejo nato pri nas zaščite. Kako mora torej biti stvar šele pri priprostejših ljudeh. Zato je taka zaščita nujna. 2. Naredba, katero bo predpisal minister trgovine in industrije glede izdajanja legitimacij, naj vsebuje omejitev, da se sme izdati največ 5 legitimacij za vsako tvrdko. Le producentom, ki dokažejo, da potrebujejo za razčepavanje n d3^ ROLINIKA TVORMUA (KORI JI LJUBLJANA 11 OKUSNA IN ZDRAV« KOLINSKA KAVAt svojih proizvodov izven okoliša zbornice večje število potnikov, naj bi se po prevdarku zbornice in zaslišanju pristojnega združenja izdalo več legitimacij. 3. Kakor je v zakonu določeno, da se ne izda legitimacije potniku, ki je bil kaznovan radi kršitve predpisov v zbiranju naročil, tako naj bo tudi dovoljeno odreči izdajo legitimacije z& potnika tvrdki, ki je bila sama kaznovana radi kršitve teh predpisov. Visoko zbornico prosim, da blagovoli sprejeti gornje moje predloge! Zbornica je predloge g. Jqs. J. Kavčiča soglasno sprejela. , , Stremljenja Srednje Evrope po avtarkiji Pod tem naslovom je izšlo v sobotni »Neue Freie Presse« več aktualnih člankov o stremljenju srednjeevropskih držav po gospodarski samostojnosti, tako o Avstriji, Češkoslovaški, Jugoslaviji in Ogrski. Specialno o Jugoslaviji poroča G. M. Eisen iz Zagreba s podnaslovom »Močno emancipacijsko stremljenje v Jugoslaviji« sledeče: V zadnjih mesecih opazujemo v Jugoslaviji močno gibanje,. stremeče za kolikor možno dalekosežno odcepitev od posrednega in neposrednega inozemskega vpliva. Ta stremljenja moremo v glavnem izraziti v sledečih točkah: 1. Absolutna prednost domačih izdelkov in podjetij pri oddaji državnih in drugih javnih dobav in del; 2. stalno močno propagandno delovanje, da se tudi zasebno gospodarstvo dovede do absolutno prednostnega upoštevanja domačih izdelkov in podjetij, in to propagando širijo s posebnim poudarkom zlasti zbornice za TOl. 3. stalna propaganda za odstranitev in nepripustitev inozemskih delovnih moči vseh vrst in stopenj. Zakonodaja in nove carinske odredbe to tendenco podpirajo. Novi obrtni zakon vsebuje obsežne določbe o prednostih, ki jih imajo domači izdelki in podjetniki pri javnih delih (državnih, banovinskih, občinskih itd.) in ki gredo do 15-o.lstotne dovolienp višje cene. Carinske odredbe pa ha eni strani vedno bolj omejujejo število slučajev dovoljene carinske oprostitve za indu- strijska ob atna sredstva, na drugi strani se pa izvršujejo sedaj tudi razmerna carinska zvišanja; pri tem pa dajejo neposredni povod pač carirtskopolitične odredbe drugih držav, ki omejujejo izvoz iz Jugoslavije. Jugoslovanski izvo* izkazuje v letošnjih mesecih velik padec napram lanskim mesecem, ki gre do 41-5% (oktober). Vprašanje zaposlovanja inozemskih delovnih moči je urejena zakonitim potom z zaščito delavcev. V Jugoslaviji nastavljeni inozemci, ki so bili zaposleni stalno od 14. junija 1922 naprej, oziroma ki od tedaj v Jugoslaviji stanujejo, uživajo stalno zakonito delovno dovoljenje, če so namreč ob pravem času vložili zadevne prošnje in so bile le-te ugodno rešene. Vsi drugi inozemci dobijo administrativnim potom začasno dovoljenje, v kolikor se tiradno izvidi njih potreba po zaposlitvi. Stremljenje domačih jugoslovanskih delavskih, gospodarskih i. dr. organizacij gre za sedaj za tem, da se takšna dovoljenja bistveno skrčijo. Torej opazimo vsepovsod poskuse za samostojnost in za gospodarsko odcepitev od inozemstva. — V drugih člankih bomo na kratko poročali tudi o prizadevanju drugih držav Srednje Evrope po gospodarski avtarkiji. Vsak si pomaga, kakor si more in zna. Misel o gospodarski skupnosti, carinski enotnosti itd. je zaenkrat popolnoma pokopana. POT IZ SVETOVNE KRIZE V posebni študiji išče dr. Vladimir Schiller pot do nove ureditve sveta, ki naj bi bila izhod iz sedanjega gospodarskega položaja. Schiller je za to, naj preneha strogo in neomejeno načelo suverenitete in naj se uvede naddržavna avtoriteta, ki naj bi bila opremljena z vsemi organi in sredstvi za vpostavitev in ohranitev svetovnega reda. Ustanovil naj bi se svetovni kabinet, s svetovnimi ministrstvi za delo, za trgovino in promet, za finance in za pravo. Države bi se morale prostovoljno odpovedati delu svoje dosedanje suverenitete v korist splošnosti. Sicer so predlogi dr. Schillerja še godba bodočnosti, a so vsega upoštevanta vredni, če bi jih stavil Bmnd. bi bil svet nanje takoj pozoren Jjjablptttoha boria Tefai 21. decembra 1031. Povpra- ševanje Dir Ponudbe Din DEVIZE: Am»t«rA«R1PPE<................ Stran 4. TRGOVSKI LIST, 22. decembra 1931. Štev. 146. Ferdo Jelene: Obratovanje hotela in njegov položaj v gospodarstvu (Nadaljevanje.) Obratovalno knjigovodstvo Obratovalno knjigovodstvo obstoja, kakor v vsakem podjetju, tako tudi v hotelskem v tem, da zapiše vsako obratovalno mesto, kar je drugim obratovalnim mestom izdalo in od drugih obratovalnih mest prejelo, to pa za vsako mesto in za izdajo in prejem posebej. Končno knjigovodsko vrednost imajo seveda le denarne svote, ki se potem, sestavljene pregledno v poročilih, sporeče glavnem in finančnem knjigovodstvu, v kolikor ne slede dosti jasno že iz zapiskov, ki se napravljajo tekom obratovanja, samih. Zaključiti se morejo taka porečila za vsak dan končnoveljavno EKONOMAT HOTELA TOPLICE. Dne......... šele drugo jutro, kajti obratovalni dan traja od jutra do jutra ali od zadnjega vlaka do zadnjega vlaka. Vse, kar pride blaga in opreme v hotel, gre skozi ekonomat, kjer se mora knjigovodsko in kontrolno obravnavati. To se zgodi na običajen trgovski način. Važno je le, da se loči blago v tri skupine, v katere naravno razpada in ki so: 1. živež, 2. pijače, 3. pomožne snovi. Pod živež spada vse, kar se v kuhinji predeluje in prodaja kot hrana, pod pijače vse, kar spada v klet, pod pomožne snovi pa tisto blago, ki ne prehaja v izdelke, n. pr. premog, čistilna sredsl.a itd. Oprema in vse drugo, kar ima investicijski značaj, se mora seveda obravnavati posebej. Po istih treh skupinah bo ekonom ločil tudi vse, kar drugim obratovalnim mestom izda. Končno bo zapisal posebej tudi vse, kar gre iz hotela, n. pr. blago, ki se vrne dobavitelju ali proda ven s skladišča. Poročilo ekonoma o izdanih pomožnih snoveh n. pr. bo izgledalo tako-le: Št. Poročilo o izdanih po možnih snoveh (notranji promet). Premog................... Drva..................... Voščilo.................. Električni matorijal ; Inštalacijski materijal Skupaj . Stano- vanju Kuhinji 75*- 12- 143* 230'- 182*- 113" 18' 313 Restav- rantu 63'- G5- Pralnici 122*— 52*- 174- Kurjavi 252*- 95*- 347* Poraba v eko-nomatu 12*- 10-- 22- Skupaj 434* 208'- 152-- 1G2- 196* 1151*— Isti formular rabi za živež in za pijače. Rubrike v vodoravnem smislu se imenujejo po potrebi drugače; istotako one v navpičnem smislu. Ekonomat dobavi drugim mestom na podlagi zahtevalnih pol, ki jih sestavijo ta za sledeči dan. Druga mesta, n. pr. kuhinja restavrantu, dobavijo med seboj na podlagi bonov. Ako ima kako mesto od ekonomata kaj naknadno zahtevati, izstavi listek za naknadno dobavo. Pripomniti je, da gredo vse izdane pomožne snovi v glavnem knjigovodstvu na račun režije, kajti obratovalni računi posameznih mest naj bodo prosti pri-meskov režijske narave, tako da izkazujejo jasno bruto-dobiček ozir. bruto-porabo ali pa stanje. Račun režije se loči že sproti v račune režije posamnih mest, v kolikor je to sploh mogoče ali v kolikor kaže, ločiti ga. Drugi ali ostali izdatki režijsk nara - kor amortizacija, plače vodilnega osebja, električen tok in centralna kurjava, pa se v svrho kalkulacije porazdele na posamezna mesta po odstotnem ključu. Račun kuhinje n. pr. bo na ta način izkazoval na desni strani vrednost prodane hrane po prodajni ceni, na levi pa vrednost prejetih surovin po lastni oeni. Po vpisu porab-ljlvih ostankov na desno stran bo pokazal s-duo 1 . uto-dobiček. Klet računa bruto dobiček potoni računa točilnice, kateri dobavi po lastni ceni, ki pa zaračuna to, kar dobavi drugim mestom, po prodajni ceni. Račun stanovanja kaže sploh samo p: jemke, in t i desni strani. Te prejemki i"- 'stavljajo bruto dobiček soo-nega obrata. Račun kuhinje, račun točilnice in račun stanovanja so računi, ki kažejo uspeh po treh glavnih panogah hotelskega obratovanja. Računi, ki kažejo medsebojno stanje priza mest, ta so že obravnavani računi ekonomata, račun restavranta in račun hotelskega dnevnika. Račun restavranta se za vse, kar so restavrantu druga mesta, posebno kuhinja in klet, dobavila obremenjuje, priznava pa za pologe v hotelsko blagajno. Z kar^an. ima restavrant v večjih obratih posebno mesto, to je restavrantsko blagajno. Vse, kar se go- stom dobavi, pa ne plačajo ti na mestu takoj, torej na vsak način sobe, pa tudi česar ne plačajo takoj v restavrantu, se zapiše v hotelski dnevnik. Ilotelsci dnevnik je torej nekaka interna knjiga gostov-dolžnikov. Njemu odgovarja v glavnem knjigovodstvu račun hotelskega dnevnika. Ta se za dnevno izkazano končno svoto hotelskega dnevnika obremeni, za plačila hotelske pisarne pa prizna. Račun restavranta in račun hotelskega dnevnika sta torej takorekoč osebna računa med podjetjem in prvim glavnim natakarjem oziroma med podjetjem in šefom ©prejema. Seveda ima lahko tudi .šef sprejema blagajnika kot inkasanta. Ako kak gost tudi pri odhodu ne plača in ni za to odgovorna hotelska pisarna, se račune hotelskega dnevnika tudi za ta (neplačani) dolg prizna, gost pa se obremeni v knjigi dolžnikov hotela, katere račun je vtelešen v računu dolžnikov. Kuhinja zapisuje, kir izaa drugim mestom, za vsako mesto ločeno, na kuhinjski poli, točilnica pa na točilniški poli. Kar ostane v kuhinji in v točilnici ob koncu obratovalnega dne, se mora vsak večer ugotoviti ter ocenjeno po lastni ceni prenesti na račun prihodnjega dneva. Na drugi strani pa zapiše vsako mesto, kar je od teh dveh glavnih preskrbovalnih mest prejelo, v svojo knjigo. Glavna taka dva zapiska sta restavrant-ska knjiga in nadstropna pola. Seveda se tako medsebojno zapisovanje dostikrat ne da izvesti do popolnosti, to pa zaradi izdatkov, ki so z njim v zvezi. Tako bo dostikrat glavni natakar moral položiti v blagajno toliko, kolikor kažejo kuhinjski zapiski. Pripominjamo, da daje edinole obratovalno knjigovodstvo, kakor smo ga popisali, možnost, da gostu ni treba plačati nobene dobave ali usluge sproti in da je vseeno dnevni obračun sklenjen. In to možnost mora gostom vsak moderen hotel nuditi. V prihodnjem poglavju bomo očrtali finančno, glavno ali trgovsko knjigovodstvo hotela. Priporoma se Gregorc & Ko. Ljubljana Vele lig« vina špecerijskega in kelonijalnega blaga, vatnega iganja ia špirita. leleion 22-46 In •javi: Gregerc Zahtevajte špeoijalne ponudbe) njih mesecih je uvozila Italija za 9894 milijonov lir blaga, izvozila pa za 8236 milijonov, čeprav se je trgovska bilanca proti lanskemu letu zboljšala, je zaznamovati vobče vendarle velik padec tako v uvozu kot v izvozu zunanja trgov.na Italije. V oktobru je uvozila Italija za 790 milijonov lir blaga, izvozila ga je pa za 825 milijonov lir (lani 1365 in 1065 milijonov lir). V prvih desetih letoš- Dobave. Gradbeni oddelek Direkcije državnih železnic v Ljubljani sprejema do 29. decembra t. 1. ponudbe glede dobave telefonskega kabla in kabelskih končnikov. — Strojni oddelek Direkcije državnih železnic v Ljubljani sprejema do 30. decembra t. 1. ponudbe glede dobave 670 komadov prašnic. (Pogoji so na vpogled pri omenjenih oddelkih).'— Direkcija državne železarne Vareš sprejema do 22. decembra t. 1. ponudbe glede dobave 20.000 kg koruze. — Direkcija državnega rudnika Kreka sprejema do 31. decembra t. 1. ponudbe glede dobave krovne lepenke. — Direkcija državnega rudnika Velenje sprejema do 30. decembra t. 1. ponudbe glede dobave 5000 kg drobne koruze; do 4. januarja 1932 pa glede dobave 350 kub. metrov Ruberoid-lepenke in 100 kg Ruberoid-lepila. — Dne 29. decembra t. 1. se bo vršila pri Komandi Dravske divizijske oblasti v Ljubljani licitacija glede dobave 4000 kg masti; dne 4. januarja 1932 pa glede dobave pisarniškega materij ala. (Predmetni oglasi z natančnejšimi podatki so v pisarni Zbornice za TOI v Ljubljani interesentom na vpogled). Oddaja zakupa zemljišča v svrho zgradbe buffeta na postaji TJgrlnovct se bo vršila potom ofertalne licitacije dne 4. januarja 1932 pri Direkciji državnih železnic v Sarajevu. (Oglas in pogoji so na vpogled v pisarni Zbornice za TOI v Ljubljani). Dobave. Strojni oddelek Direkcije državnih železnic v Ljubljani sprejema do 28. decembra 1.1. ponudbe glede dobave 10.000 pol smirkovega platna; do 31. decmbra t. 1. pa glede dobave 200 komadov stekla za brzi-nomere in 600 komadov signalnih šip. (Pogoji so na vpogled pri istem oddelku). — Direkcija državnega rudnika Kakanj sprejema do 28. decembra t. 1. ponudbe glede dobave materij ala za bencinske svetiljke, 40.000 kg sena, tri tisoč metrov žice, 600 komadov žarnic, 50 kg amonij a-kove sode, 100 kg kolofonije, 100 kg sadre, 100 kg kita, 500 kg pisane bom-baževine in 10 komadov pip za kom-primirani zrak. — Direkcija državnega rudnika Zabukovca pri Celju sprejema do 8. januarja 1932 ponudbe glede dobave 500 m žičnih vrvi. — Dne 5. januarja 1932. se bo vršila pri Direkciji državnih železnic v Sarajevu licitacija glede dobave železa. (Predmetni oglasi z natančnejšimi podatki so v pisarni Zbornice za TOI v Ljubljani interesentom na vpogled). SSneoiavi: SKrispercobniaU JCjubljana — 'Gelefon H. 2263 Ant. Krisper Coloniale £amlnib: Josip Vovlič Volotrgovina koloni- Sialogm ipiriia, JoU. roU MjfJIMDlJtma ra™ iganfo In ”jte'ri<£r S)unapka cesta 33 «±£f*Ud. tu» pottraibm Urtanovljano Uto 1049 Conlki no razpolago mju^lrgevske,uradne,reklam-TSfST ne,časopise,knjige ,več6an lide h Ure in ^iM^mi-lisk hitre in pečeni! TISKARNA MERKUR L) U B LIANA ,G RIGORClčEVAlil 13 Vet-25-52^Jdecjram JIckarfuuMerkur. fliDHK .KUVERTA'” lUBLIANi TVORNICA KUVERT IN KONFEKCIJA PAPIRJA ■S » AGRIPPA« > ...... ""1"--gg obliki knjige je praktična, moderna, ker nima predalov in omar, je pa tudi poceni Pojasnila in navodila daje »AGIIIPPA«-kartoteka LJUBLJANA, Šelenburgova ulica štev. 1 Ivgovci i teoča/fe blago pvi Ivv&hah, balovo ogla* šafo v „Irgovsfeem listu“» ‘ureja dr. IVAN PL3SS. - Za Trgovsko • industrijsko d. d. »MERKUR« kot izdajatelja iu tiskarja: O. MICHALEK, Ljubljana.