Leto II.
u
■ "7
A A
i n
. j
V Kočevju dne 25. julija 1939.
\
X i 1
'f
? 1
j:
U
i % \ i
LJ
Izhaja vsakega 5., 15. in 25. dne v mesecu; če je na tak dan praznik, dan prej. — Pos. štev. 1*50 din.; letna naročnina 33 din., v zamejstvu 69 din. — Poštao-ček. rač. št. 17.785. Oglasi po ceniku. — Izdaja konz. lista, čigar predst. Je Karel Škulj, župnik v Bol. vasi p:i Bibnici. -- Urednik Andrej Struna, Kočevje. — Tiska tiskarna I. Pavličsk, Kočevje.
'h ■ D:i -
' ■ ; .......m 'Hk'........ ' . :
Pripravite kresove !
V petek 28. julija, ko bo v Ljubljano prišel sam zastopnik sv. očeta, Njeg. Eminenca kardinal dr. Avgust Hlond, primas poljski, se bodo začeli najbolj slovesni dnevi kongresa Kristusa Kralja. Te d n"e v e bomo oznanili na najol.j slovesni slovenski način — s kresovi. Toplo prosimo vse farne organizacije po vseh slovenskih župnijah obeh slovenskih škofij, naj si štejejo v največjo čast, da smejo v petek 28. julija pripraviti kres. Kresove, prosimo, zažgite po Ave Mariji na kakšnem zelo vidnem mestu! Z zažiganjem kresov naj bo po možnosti združeno pritrkavanje po župnih, pa tudi po vseh podružničnih cer-hvah. Kako boste kres pripravili, to je stvar tistih, ki bodo to častno nalogo prevzeli. Pripravite ga tako,, kakor se vam zdi, da bo najbolj slovesno. Kakor so v turških Časih kresovi klicali naše ljudstvo na o-brambo križa pred polmesecem, tako bodo v pettek 23. julija zvečer klicali kresovi ves naš narod, ves svet v boj za Kristusa in njegovo Cerkev. Kresovi bodo oznanili po vsej Slove: T da so se v naši Ljubljani začeli veliS ' , c v i siru in Kristusovega bralstva m rodi.
Veliko zanimanje za kongres — doma in po svetu.
Sv. Oče se zanima za naš kongres.
Peter Ledit, urednik lista „Lettres de Roma", v katerem redno poroča o delovanju brezbožnikov, pride na kongres in pripelje s seboj „špansko zastavo", to je razstavo o komunistični propagandi, ki jo je nabral v Španiji, kamor je šel proučevat počenjanje komunistov. Nedavno je bil v avdijenci pri sr. Očetu. In zdaj sporoča, da sv. Oče Pij XII. za naš kongres zelo zanima. Govorila sta o tem in onem, posebno pa je sv. Oče vpraševal, kdaj bi bil najprimernejši čas, da pošlje kongresu svoj pozdrav.
Visoke osebnosti na kongresu m naša udeležba.
Kongresa se bodo udeležile tudi mnoge visoke duhovne in svetne osebnosti iz vsega katoliškega sveta. Zato se moramo že za radi zunanjega sveta potruditi, da bo kon-£res kar najveličastnejša manifestacija katolištva pri nas in po svetu. Naša priprava m°ra biti skrbna, kakor je skrbna priprava Potrebna velikim stvarem. In kongres je ijtoz dvoma velika stvar. Zelo bodo gle-, a’! tujci in dostojanstveniki na to, koliko B° ijudi, ki se bodo kongresa udeležili.
sto moramo predvsem skrbeti za čim večjo udeležbo od naše strani. Posebno še na s avni kongresni dan, na nedeljo 30. julija, u tudi v soboto 29. julija, ko se bo pred-,.alato na Stadionu veličastna „Igra o krasto11 božjem". Vse, „kar leze in o gre“, s(0ra tokrat v Ljubljano! V strumnem na-v °PU> °b prepevanju mogočne pesmi „Po-st(v°.;i U',a“ 'torno javno, pred tisoči za-y ,W;; "v VS
ss . E' šrbijanski opozicianalci še vedno n6 morejo dr.‘Mačku oprostiti, da se je spustil s kom dru-
Fr. Uršič:
o«asBiietpe cBsa EI©čex7eE g polnoči pa j to.° Za hip postali na velikem in glavnem ko-p, Joru Nestre pri Benetkah. Vozili smo se mimo Šk gledajo. M< i našimi Slovenci bi bilo trtba še krepke r.gitacije, Ja se • vzbude narodni zaspanci. ca, Loški potok, tam
so pristni Slovenci in človek od tam prišedši osta ni kar si, ti in tvoji otroci!
Kočevska Reka. Sedaj se je pa izkazala naša Slovenska Straža, ki nam je "prišla tik pred košnjo na pomoč s koruzo.
Pismo iz Francije našemu uredništvu.
Že sedem mesecev je, odkar sem vdrugič v Franciji in vedno mislim, kdaj bom poslal kako podporo našemu Koč. Slovencu, ki ga stalno citam, Tu stroški, doma velika družina, dolg
— vse to vzame še te težko pridobljene franke
— pa vendar sem sebi nekaj odtrgal, kar pri-
lagam. (50 frankov op. ur.) Samo pet mesecev sem bil lani doma, pa so bili ti meseci meni, rojenemu koč. Slovencu, najlepši v življenju. Videl sem narodno proslavo v Starem kotu in slišal sem zopet enkrat našega Škulja! Lepo je bilo petje, tamburice in igra Prosvetnega društva iz Kočevja. Kako divno je pa bilo na Slovenski dan v Kočevju. Prvič sem takrat videl voditelja našega naroda dr. Korošca. Videi sem vstajenje nas kočevskih Slovencev. Če so mi ob onem slovesnem trenutku prišle solze v oči, gotovo niso samo meni. Se'daj se pa tu v Franciji borim za reven zaslužek. Mi tu propadamo telesno in duševno. Telesno, ker nas uporabljajo le za dela, katerih domačini ne marajo in moramo sedaj poleti tudi po 14 ur delati na dan, da preživimo sebe in svojce doma. Duševno pa propadamo, ker živimo med ljudstvom, ki je versko zelo brezbrižno. Teh izgub ne bodo zasluženi franki nikdar poplačati. Oh, ko bi ne bila naša zemlja tako revna, da se moramo mučiti v mrzli tujini. Pa zemlja domača, četudi si revna, po tebi hrepenim! Pošiljam nekaj naročnikov za naš list od tu in nekaj iz Amerike, kjer sem bil osem let. Storil bom vse, kar bom mogel za rešilno vaše delo v kočevskem slovenstvu. F. M.
Kovice
Nj. kr. Vel. knez namestnik Pavle in kneginja Olga sta prispela dne 17. julija v London.
Na postaji jih je sprejel odposlanec angleškega kralja ter naš poslanik na angleškem dvoru dr. Subotič z osobjem poslaništva. Med tem časom sta gosta kraljevske dvojice. Isti dan sta bila Nj. k. V. knez namestnik Pavle in kneginja Olga na večerji pri angleškem kralju. Angleški listi jima posvečajo pozdrave. : -
■Bledi- •" Nj,- Vel. kralj Peter II. je - po 40 v dnevnem bivanju ob sijnem Jadranu zapustil lepi Milodjer in prispel na Bled. Krasen sprejem je bil v Lescah in na Bledu. Na kraljevskem dvorcu Suvoboru vihra kraljeva zastava, znamenje, da biva tod kralj — Jugoslavije.
Novi ravnatelj Poštne hranilnice v Belgradu. Namesto g. dr. Milorada Nedeljkoviča, ki je bil glavni ravnatelj hranilnice od leta 1924 dalje, je bil postavljen g. dr. Miljenko Markovič, glavni tajnik.Zveze denarnih in zavarovalnih zavodov v Zagrebu. V gospodarstvu gotovo vidna iz-prememba!
VIII. mariborski teden se .vrši od 5. do 13. avgusta.
Praznik dolenjske mladine v Novem mestu. Tabor se je pričel že v soboto 15. julija. Tega dne so blagoslovili novi stadion. Na večer je bila krasna akademija z narodnimi plesi in ra-jalnimi točkami, nato so bile še gimnastične vaje.
V nedeljo se je z g. banom dr. Natlačenom pri-peljal v Novo mesto minister za gozdove Lju- -bomir Pantič, takoj za njim pa sta prispela minister dr. Krek z ministrom dr. Miljušem. Med odličnimi gosti pa so bili senator dr. Kulovec s slovenskimi poslanci, nadalje drugi odličniki. Med njimi pa smo zapazali tudi kočevskega narodnega borca župnika Karola Škulja iz Dolenje vasi. Dopoldne je bil krasen pozdrav in mimohod, ki se ga je udeležilo okoli 3000 ljudi. Sprevod pa je gledalo 8000 ljudi. Popoldne se je vršil na stadionu mladinski nastop, ki ga je gledalo 10.000 ljudi. Mladina je pokazala svoje moči in sposobnosti koliko zmore žrtvovati za svoje ideale.
Slovenska Straža je razdelila 15.000 kg lepe suhe koruze med slovenskim prebivalstvom na kočevskem ozemlju. Slovenska straža vedno in povsod skrbi, da olajša bedo našim slovenskim
družinam po Kočevskem. Prejemniki so bili iz vasi v kočevski okolici, iz Mozlja in Kočevske Reke in okolice in še v ostalih krajih, kjer je bila pač pomoč nujno potrebna.
Po Slovencu in Jutru od 23. julija prinašamo: Dijaški dom v Kočevju odpre začetkom šolskega ieta 1939-40 zopet svoj srednješolski internat in sprejema kot gojence dijake državne realne gimnazije v Kočevju. Vodstvo strokovno. Letna oskrbnina 5000 din. Pišite po prospekt!
Slovenski dom je prinesel v svoji štev. od 3. julija t. 1. članek; Kočevske težave in njih krivci —- ter ga pod istim naslovom nadaljeval dne 8. julija. „Jutro“ ie prineslo dne 4. junija članek: Odmev kočevske gospodarske: katastrofe, nato je nadaljevalo s člankom dne 13. julija t. 1. Isti list je prinesel članek : Težavni položaj delavstva v Kočevju — Anketa o položaju kočevskih rudarjev — Redukcije tekstilcev — v svoji štev. z dne 18. julija. Dne 19. julija je isti list prinesel članek: Med rudarji kočevskega revirja — Beda kakor r letih najhujše krize.
Na uradnem banketu, ki ga je v čast italijanskega zunanjega ministra grofa Ciano priredil general Franco, je imel general Franco zdravico, v kateri je dejal, da se šp&nija ne bo zapletla v evropski spopad ter da ne veruje v vojno.
V Parizu so praznovali 14. julij kot 150-letnico francoske revolucije nad vse svečano. Vojaške parade se je udeležilo 30.000 francoskih in angleških vojakov z ogromnim vojnim materialom, obstoječim iz 600 tankov, 120 topov, 350 avtomitraljezov in drugega orožja.
Italijanska vlada je odredila, da se morajo izseliti iz gornjega dela doline ob reki Adiži vsi tujci.
V znak zavezništva Anglije s Francijo je preletelo 106 angleških bombnikov dne 11. julija Francijo. Isti obiščejo tudi Turčijo,
V Španiji pri Salamanki je strašna eksplozija porušila 1090 hiš. 150 ljudi je bilo mrtvih in 1500 ranjenih.
Bivši dijak kočevske gimnazije Stojan Cirk, ki je služil tudi v naši vojski, opisuje v Jutru od 16. julija pod naslovom: Pod zelenim baldahinom palmovim. Pismo slovevskega legionarja iz Afrike, svoje življenje v tujski legiji.
Slovenec od 9. julija prinaša turistični članek: Na Mirno goro!
e m ® c! a ep s t w ©
V. R.:
Čebelarstvo na Kočevskem
Kočevska pokrajina je izrazito kraškega značaja. V mokrem letu pade izredno mnogo dežja in se dolgo zadržujejo po dolinah in kotlinah megle in oblaki. To bi govorilo, da pokrajina čebelarstvu ni primerna. V suhih letih se zemlja izredno hitro posuši in rastline kmalu zelo trpe od suše. Medijo malo in neredno. Torej tudi iz te strani vreme Čebelarju ni naklonjeno.
Če pa pogledamo resnici v obraz, vidimo, da je po naših vaseh čebel mnogo in torej pokrajina za čebele ni tako revna kot bi si mislil. Resnica jel Čebel je precej ali čebelarstvo je še na primitivno nizki stopnji. Res je, da ši je že mnogo čebelarjev omislilo moderne panje različnih mer. Toda ti čebelarji, ki bi v teh panjih res racijonalno gospodarili, bi se v vsaki’ naši občini lahko prešteli na prste.
Kako bi se temu odpomogio? Všepovsodi v naših slovenskih krajih, pa tudi drugod po svetu vidimo močna čebelarska društva, ki pomagajo članom s praktičnimi nasveti, predavanji in strokovno litaraturo. Kaj pa na kočevskem ozemlju? Na vsem velikem ozemlju obstoji le eno edino čebelarsko" društvo v Kočevju in še to komaj živi radi malega števila članov. Mnogo čebelarjev niti ne ve, da obstoja, ali pa noče o tem nič vedeti. Ko pa nastopi katastrofa — treba sladkorja, se pa vsepovsod oglašajo čebelarji za sladkor in društvo naj bi tedaj skrbelo za vsakogar. Društvo naj bi bilo mati, ki v sili in težavi ve za vsako svoje dete kje se nahaja, čeprav slabo dete v dobrem času za ljubljeno mater neče ničesar slišati.
Mi kočevski Slovenci smo pridni in marljivi ljudje. Ne iščemo nikjer velikih dohodkov. Naše življenjske razmere so slabe. Sami smo — ta- f
korekoč zapuščeni med tujci. Le v večjih vaseh nas je nekaj skupaj, da se med sabo prav po d. mače in družinsko razgibljemo. Naši doh« i so ničevi — in zato smo zadovoljni tudi s skromnimi doliodki iz čebelarstva. Mnogokrat se sliši in čuje o izredni čebelarski letini. Pri nas tega ni, a vendar lahko v srednji, ne preveč suhi in tudi ne premokri letini računamo na sigurnih par kovačev od muke.
Želel bi, da bi vsi naši Ijndje, ki eebelarijo prišli k pameti. Poprijeli naj bi se enotnega A. . Žnidaršičevega panja, ki se ga že mnogo vidi. Ni moj namen opisovati 'panj podrobno, ker ga je itak že vsak sam videl, ali ga je celo že delal. Rečem samo to, da je glavno notranja mera panja in zunanja mera satov, t. j. okvirjev. Kdor tega ne zna narediti, ali hoče površno delati, ta naj raje obdrži naše zgodovinske kranjiče, vsaj ne bo imel jeze. Iz narodne zavednosti in z obzira do naše slovenske skupnosti pa moramo biti toliko narodno zavedni, da ne bomo trpeli v čebeljnj&ku razne tuje navlake, ki ni primerna našim klimatičnim razmeram. Vsak, kdor čebelari naj ne trpi drugega panja kot naš ^narodni A. . Z. panj, ki ga je za naše razmere posebej priredil A. Žnideršič, sli pa naj ostane pri tradi-cijonalnem kranjiču, ki je prav poceni in ga lahko prav vsak sam zbije. Ne trdim, da so drugi umetni panji ničvredni, rečem le to, da moramo povsod, tudi v gospodarstvu dokazati, da nam je domače najljubše, zlasti, če je še po vrhu odlično. (Prihodnjič dalje.)'
Suhe gobe in druge
poljske pridelke
kupuje tvrdka
Sever & IComp
Ljubljana
bo dne 9. avgusta 1939 ob 9. uri pri tukajšnjem sodišču v sobi štev. 3 parcela mesta Kočevja, ki leži med Kajfeževo žago in vrtom Marijinega doma v izmeri 2247 m2. Stavbena parcela je cenjena na^ Din f 3.705.
Najmanjši ponudek je Din 22.470, varščina Din 3371. Parcela leži na prometnem kraju, ob cesti na kolodvor ter pripravna za gradbo vjle.
________________
K .. .c* v -is: n: o-jc-’ . Jsnsvoiž ilid -os• nT
Nakup vagonskih -'pošiljk olkibf Eiže>:-; pšenice in moke ugodno izvrši
tvrdka
Ljubljana, Miklošičeva cesta št. 19.
Tvrdka dobavlja blago naravnost od proizvajalca. Vse informacije brezplačno.
Za odjem vina se priporoča
veletrgovina z viiiOm
Ljubljana - Šiška, Celovška cesta 34'
Telefon 3072 - Ček rač. 14923 ki ima "najra/.l'čnejše vrste vin — domačih in tujih., s Postreže dobro in pošteno !
Z'tiesa lesnih
d08T852Čih obrti
r. z. z o. z.
trgovski oe5dc!ek v Sodražici.
Prodaja na debelo in na drobno vse vrste lesnih izdelkov za gospodarstvo in gospodinjstvo kot tudi razne igrače.
Cenik na razpolago.
Cene zmerne in solidne.