Št. 23.
V Gorici, v torek due 21. uiarca
190s).
Letnik VII.
l/.haja vsu' ton*k in Hohotoob ,
11. mi pHMlpoliliii' z;i mi'slo ti'r oL H. uri
pup. v-:«.
je nasloviti na ur«»diiiätvo,
o«lasi' in iiaročnino pa na upravniStvo
»liorice«. Oglasi sc računijo po pt'Lil-
vrtitah in sicer ako a«1 tiskajo 1-krat po
12 vin., 2-kral po 1U vin., 3-krat po
8 vin. Ako se vcčkrat tiskajo, račn-
nijo se po pogodbi.
lzdajutelj in odgovorni ur^dnik Josip MaruSic".
Tiska „Narodna tiskarna" (odgov. J. Marušič).
Gospodarske zadeve.
i.
„Goriška zveza".
„Gospodarska zvoza" v Ljnbljani —
zdaj „Zadružna zveza" j« «premenila
zadnja lota svoje načelstvo in Ž njim
načela, po katarih presojuje slovenHko
zadrutništvo.
Ko je Androj GabrSček na znani
načiu ilobil v roke „Ljudsko posojilnico"
v Gorici, katero ho si bill osnovali go-
riäki Slovenci z velikim trudom in po-
žrlvovalnostjo, obrnil se je „voditelju go-
riäkih Slovencev na tedanje načelstvo
„Gospodarske zveze" v Ljubljani s proš-
njo, naj hi sestavila pravila za novo po-
sojilnico z ozirom na tedanje potrebe v
deželi in s tako previdnostjo, da ne bi
ae novi posojilnici zgodilo tako, kakor
prvi, da narnreč ne bi prešla tako labko
v roke nasprotnikov.
Načelstvo „Gospodarske zveze" je
aestavilo in priporočilo pravila za za-
drogo, ki naj bi biia obenem posojilnica
in zadružna zveza, in to povBem
po svoji inicijativi brez najmanjäega upli-
vanja od goriäke strani.
Načelstvo .Gospodarske zveze" je
pri tem poudarjalo, da je zvezin delo-
krog preobširen, da je zvezi nemogoče
opravljati vse poßle, da v bližini se da
marsikaj bolje akreniti nego iz daljave,
da je primerno, da se izloči Primorsko
ali vsaj Goriäko. Radi tega naj se OBnnje
„Centralna posojilnica" v Gorici k o t
zveza, kateri odstopi „Gosp.
zveza" primorskeali vsaj go-
riSke za druge, ki so pri njej.
Prvi, zdaj že umrli načelnik „Cen-
tralne posojilnice" je bil tako vnet za
misel, sproženo po „Gospodarski zvezi",
da je pri zaupnem posvetovanja o dru-
Stvenih pravilih, katerega se je slučajno
udeležil tndi tedanji ravnatelj „Gospo-
darske zveze", zastopal mnenje naj se
„Centralna posojilnica" ustanovi samo ko t
zveza in ne tudi kot posojilnica; a nav-
zoči zastopniki tedanjih goriških posojilnic
so se izrekli soglasno za pravila, kakor jih
je sestavilo načelstvo „Gospodarske zve-
ze". „Centralna posojilnica" se je nsta-
novila kot zveza po inicijativi
„Gospodarske zveze z namonom,
da združi v sebi goriško goapodarsko za-
druge in drušlva. „Goapodarska zveza"
je tedaj poskrbela za uradnika, za pouk
uradnika in naalavila posojilnično knji-
govodstvo po vzoren „Ljudske posojil-
nice" v Ljubljani.
Po vzgledu „Gospodarske zveze" je
prosila tudi „Centralna posojilnica"
vladno podporo, da bi pospeäevala sno-
vanje posojilnic po deželi. Podporajejje
bila obečana, ali s pogojem, da loči po-
Hojilnično od zvezinih poslov, oziroma
da za zvezine posle osnuje novo za-
drugo. — Obenem se je pripravljal in
obveljal revizijski zakon, ki obsega glede
zadrug in zadružnih zvez posebna dolo-
čila. Vslcd lega se je tudi „Gospodarska
zveza" preustrojila in razcepila v „Za-
družno zvozo" za zadružno delovanje,
in v „Gospodarsko zvezo" za trgovsko
poslovanje.
„Cenlralna posojilnica" v Gorici se
je preosnovala glede svojih zvezinih po-
slov v „Goriško zvezo" ter je vpraäala
pri „Gospodarnki zvezi" v Ljubljani, kako
treba postopati, da dobi revizijsko pra-
vico, kajti zadrnžna zveza brez revizij-
ske pravice je pisar brez peresa ali vo-
jak brez meča in puäke. „Gospodarska
zveza" je drage volje poačila načelnika
„Goriške zveze", kako bi bilo mogoče
dobiti omenjeno pravico, ter se je izrekla,
da v slnčajn, ako „Goriäka zveza" te
pravice ne bi dobila, bi pri vsern tern
izvräevala revizijo v imena „Gospodar-
ske zvezeu, ki bi jej v to svrho odsto-
pila del vladne podpore, na katero za
golovo računa.
„Goriäka zveza" se je držala na-
sveta", ki ga je dobila od „Gospodarske
zveze" v Ljubljani in je dobila revizijsko
pravico.
Med tem se je pa premenilo na-
čelslvo „Gospodarske zveze". Novo na-
čelstvo ne pozna ali noče poznati zgo-
dovinskih odnošajev med „GoriSko" in
„Gospodarsko zvezo", marveč proglaäa
kot gospodarski aksijon, da slovenske
zadruge smejo tvoriti le eno zvezo in
da zadruge poedinih pokrajin ae smejo
združiti k večjemu v p o d z v e z e ali
agonture „Zadiužne zvoze" v Ljubljani,
katori naj pomagajo izvr^evati njeno
posle, v polni odvisnosti od njo.
Prizadevanjo „Goriške zveze" za
samostojnost in za revizijsko pravico ni
ugajalo sedanjemu načelstvu „Zadružne
zveze", ki je pri neki priliki celo očitak»,
da GoriČani delajo zahrbtno ; vendar se
je to naßelstvo ogibalo ostrejäih izjav,
dokler je obstaj*la možnost, da „Gor.
zveza" ne dobi revizijske pravice in da
bo siljena zadovoljiti se z ulogo pod-
zveze.
Zdaj pa, ko je „Gor. zveza" dobila
zaieljeno pravico in vladno podporo, so
načelstvo „Zadr. zveze" ni moglo več pre-
magovati. Objavilo je v svojem glasila
z dne 10. t. in., ki je v Gorico doälo Sele
18. marca, članek proti „Goriäki zvezi"
s katerim jej jemlje ugled pred oböin
stvom ler odvrača goriäke zadrage, da
bi jej ne pristopile.
„Goriška zveza" je natanöno izvr-
äevala nasvete, dane jej od „Gospodarske
zveze" ; zato jo ista „Gosp. zveza" na-
pada v svojem glasilu. — Ali naj „Gor.
zveza" premenjuje svoj smoter in svojo
aravnavo zato, ker „Gospodaraka", ozi-
roma ..Zadružna zveza" premenjuje svoja
načelstva ? — Načelstvo,,Zadrnžne zveze"
si lahko äleje v cast, da ima Andreja
Gabrščeka in njegovo „Sočo" tovariSa v
boju zoper „Goriško zvezo". — Le tako
naprej, da pridemo kmalu do potrebne
sloge !
Politiöni pregled.
Državnl zbor.
Kakor smo zadnjič poročali, je po-
segel v petkovi seji tudi min. predsednik
v razpravo, ki se je vrSila o Derschat-
tovem predlogu gled6 izvolitve posebnega
odseka, ki naj natanko proučuje sedanje
razmere med tostransko državno polovico
in med Ogersko. Polemiziral je v prvi
vrsti proti poslancu dr. Lecherjo. Baron
Gantsch govoril je tako-Ie: Ako pa misli
dr. Lecher, da sem morda le gramofon,
ki igra po vloženih ploačah, se jako moti.
Učili smo se v gimnaziji, da je poleg Ka-
pitola v Rimu tarpejska pečina. Večkrat
sem bil že na Kapitola, pa tudi skočil
sem že s tarpejske pečine v prepad. S
tega mesta nikdar ne bodem zagovarjal,
kar bi moglo Skoditi inleresom moje do-
movine, Avslrij». Vlada danes zagovarja
dogovore, ki so že davno predložoni zbor-
nici. Vlada je prepričana, da je danes
skupnosl Avatrije in Ogerske äe najboljäa
oblika za gospodarski razvoj monarhije.
Druge države pstvarjajo velika goapo-
darska in carinska ozemlja, mi torej ne
Hinemo raztrgati carinske in gospodarske
zveze. Vlada bode storila svojo dolžnost,
isto naj stori tudi avstrijski parlament.
Danes pa še ne preti nevarnost, da bi
se razraäila podlaga državne celokupnosti.
Trenutek za Avstrijo je reaen a ne obupen.
Vlada želi, da zbornica reano dela, in ko
pride čas, tudi odločno varuje avstrijske
koristi.
Skrčenje službene dobe drlavnlh uradnlkov od
40 na 35 let.
V petek je reäil proračunski odaek
dve glavnejäih točk državnega proračuna,
namreč pokojnine in proračun za po-
speševanje rnalega obrta. Pri -prvi točki
razpravljalo se je tadi o vprašanju glede
skrdenja službene dobe državnih nsluž-
bencev od 40 na 86 let. Posl. dr. Baern-
reither je namreč vprašal tin. ministra:
Ali je res, da hoöe vlada parlamentu
predlagati, naj se uradniška služba zniža
od 40 na 35 let in da se aktivitetne do-
klade vätejejo v pokojninoV Dr. Baern-
reither pravi med drugim : Ne delajmo
uradnikom skomin in praznega opanja.
Ako vlada misli, da bodo uradniki več
prispevali v pokojninski zaklad, akolže
8 35 službenimi leti dobe pokojnino, potem
je treba najpreje znati, koliko bode zna-
äala viäja premija za pokojnino. In ko bi
se to tadi zgodilo, potem pridejo zopet
oradniki z zahtevo, naj se jim place zvi-
šajo. Nikakor pa se ne more opravičiti
zahteva, naj bi se aktivitetne doklade
stele v pokojnino. Ako se ustreže drž.
uradnikom, pridejo gotovo z enako za-
htevo častniki in deželni uradniki. Go-
vornik opozarja na delavske stanove, na
kmete, obrtnike, male tovarnarje, ki se
trudijo celo življenje brez upanja na
pokojnino. Zahteve, oziroma želje urad-
nikov so zagovarjali profesorja dr. Glo-
sobinski in dr. pi Hofmann ter sodni
svetnik baron Elvert. Odloöno pa je
govoril v smislu dr. Baerenreitherja öeski
poslanec dr. Kramaf. Rekel je : Uradniki
bi morda nekaj let plačevali viäje pri-
spevke za pokojninski zaklad, ako sejim
službena doba zniža na 35 let, a kmalu
bi prišli z zahtevo, naj se jim place zvi-
äajo. Fin. minister dr. Cosel je odgovarjal:
L. 1895 so pokojnine znašale okroglo 38
milijonov, danes znaSajo že nad 68 mili-
jonov. To dokazuje, da država po svojih
močeh skrbi za vpokojene uradnike,
PODLISTEK
V znamenju mini.
Povest. Spisal Janko B r ;i t i n a.
(Dalje.)
— Veste, možaki, dejal je potem Sedejev Jernejče,
sedaj moramo še nekaj določiti. Gospod ninia kaj
jesti, da vain odkrito povem, nekaj mu bo treba pri-
nesti tja, ker drugače bo moral stradati na zimo. Prej
je bilo odločeno toliko žita in mesa za gospoda, zdaj
pobere vse oskrbnik in še mu ni zadosti.
— Treba je, treba, odgovorili so nekateri, a
Lazar ni bil za to.
— No, Lazar, kaj pa ti molčiš, dejal je Bizjak.
— Ej, veste, ni varno, ni varno. Ce bi zvedel
ta-le lutrš, mi koj hišo požge, verujte mi, da res.
— Tako hudo ne bo, ti boš tudi nesel nekaj.
— Ne, jaz že ne. Dam vam že, a jaz ne bom
nosil.
— Je pač tako, vzdihnil je kovač; ko je treba,
da kaj dosežemo, tedaj ni nikogar, nikdo se ne gane.
Tuj, nemški človek se redi od naših žuljev, to nani
je čisto prav in nikdo se ne gane proti.
Možaki so pokašljevali. Lazar je vzel svojo pipo
]z ust in pozdravil. Drugi so zaceli odhajati za njim.
— Oh, ti ubogo ljudstvo ti, zakaj si tako potr-
pežljivo. To bo tvoj pogin, če se ne spreobrneš —.
Kovač je gledal zamišljen za odhajajočimi sosedi.
Nekaj dni je preteklo.
Vse je bilo mirno, nikdo ni slutil nič hudega,
tudi Poljanec ne, ki je poslal dečka s kosom slanine
k gospodu Antonu.
Na potu ga je srečal Berger.
— Hej, dečko, kaj neseš? '
— Nič-------
Otrok se je zbal in ni hotel povedati.
— Kaj, nič? Ali misliš, da spini ? Fant, z mano
se ne šali. In koj pokaži, razumeš!
Zaklel je nekaj po nemški in pasji bič je dvignil
proti otroku.
— Kaj neseš?
— Me—me—so.
— Kam?
— Gos—po—po—du, odgovoril je deček jokaje.
— Ti si Poljančev, ni res?
— Ja, Lojzek Poljančev.
— No, le pojdi sedaj.
Dečko je veselo odkuril po cesti, ker ni bilo nič
hujšega, a Bcrger je škrkal z zobmi in pihal kot kača.
— No, le čakaj, le čakaj, tebi bom se zakuril
pod bedra, da bo veselje, ti modri Poljanec — —
Tako se je tudi zgodilo. Nihčc ni vedel kedaj
in kako, in že je gorelo pri Poljaneu.
Iz vseh kotov so drvili Ijudje skupaj, a gasiti
niso mogli dosti, kozolec je bil že skoro uničen.
Skoro vso vodo so porabili iz vodnjaka, da so za silo
obvarovali hišo, ki je stala malo bolj v strani. Gospod
Anton je tudi pomagal gasiti, povsod je bil ali s
krepko foko ali z dobrim svetom.
Tolažil je potem nesrečno družino kolikor se je
dalo, in ko je videl, da ni več nevamosti, je odšel
proti domu.
Ob cesti, ali bolje na kolovozu, je dobil Mino,
sestro Bergerjevo.
Stala je na visoki skali in zrla tja proti pogo-
rišču. Lice se ji je smejalo, videti je bilo, da je zado-
voljna. Zaničljivo jc pogledala potem duhovua. ko je
opazila, da se ji približuje.
— Le smejaj se, le, a pride tudi tebi dan pla-
čila. Tvoje lice ne bofc/edno tako mlado, tako veselo,
.pride doba, ko boš tudi ti tarnala bridke solze.
— Jaz? Menda se motiš, ti čudak čudni.
— Ne pregreši se, dekle, da se ne boš kesalo
pozheje. Veruj mi, da je nekdo nad iiami, ki bo plačal
vsakemu po svojem zasluženju.
— E, kaj me to briga, %odgovorila je Mina, a
lice ji ni bilo več tako razposajeno.
— Briga? Mora te brigati. Veseli se mladosti,
kakor ptica v košatem logu, a pri tem ne pozabi na
ono višjo moč, ki je nad nami-------
Odhajal je.
In dekle je stalo zamišljeno ob potu, a že hip
na to je zaukala iz vs.ega grla — — (Dalje prih.)
vdove in sirote. Kar se tide krajäe služ-
bene Jobe, se vlada pač bavi a lem vpra-
šanjem, toda treba je mnogo previdnosti.
¦~' *er pa je treba proučiti toliko vpraäanj,
.* ta stvar sedaj ni aktualna. Vlada ima
pač 16'4 milijonov dohodkov od voznih
kart, toda ti dohodki se porabijo v po-
kritje raznih v zakonu naätetih troäkov.
Mednarodni kmetijski kongres.
Dne 16. t. m. so se zbrali pri
kmelijski dražbi na Dunaju zastopniki
vseh kmetijskih družb in deželnih kul-
tarnih svetov v državi v posvet, ali naj
ho odzovejo avslrijski kmetovalci na
zadnjem mednarodnem shodu kmeto-
valcev v Rimu izraženi želji, da se leta
1906 na Da naj ii priredi 8. 'iiednarodni
kmelijski kongres. Sestanka je predse-
doval princ Lobkovic. Po daljSi obrav-
navi, v katero je posegel tudi zaslopnik
„Rranjske kmelijske družbe", g. Poväe,
ki jo želel izvedeti, kako ttališče gledo
toga kongresa zavzema avstrijsko mini-
sterstvo in ali hoče prevzeli večji del
Htroškov za prireditev takega procej dra-
gega kongresa. Ker je bilo dano z.adostno
zagotovilo o tern, se je soglasno sprejel
predlog, da se priredi 1. 1906 mednarodni
kmelijski kongres in izvolil izvraevalni
odsek ter izbral predaednikom princa
Ferd. Lobkovica. Dol^čilo se je, da bo
kongres imel deset sekcij in aicer: 1.
za narodno gospodarstvo, gospodarsko
zadružuiStvo, kreditna druätva, zavaro-
vanje tudi kmetijskih delavcev za das
onemoglosli in starosti ; 2. za kmetijski
pouk ; 3. za poljedelstvo ; 4. za živino-
rejo, miekarstvo in živinozdravilstvo;
5. za melijoracije, vodne zgradbe, osuäe-
vanje močvirnih zemljižc" in obdelovanje
barja ; 6. za kmetijski obrt ; 7. za po-
končevanje kmetijstvu škodljivih živali in
ra8tlin ; za mednarodno varstvo kme-
tijstvu koristnih ptic ; 8. za gozdarstvo ;
9. za ribaratvo ; 10. za vinarstvo in
sadjarstvo.
Davönl eksekutorjl.
V petek je prišla deputacija davčnib
eksekutorjev iz cele države v parlament
ter priporočila načelnikom strank svojo
proänjo, naj bi se eksekatorji nastavili
stalno s pravico do preskrbe v starosti
in onemoglosti.
Novl domobranskl minister in skupnost armade
Listi priobčujejo izjavo novega do-
mobranskega ministra Schönaicha na-
sproti nekemu parlamentarcu v zadevi
skupnosti armade. Domobtanski minister
je namreč rekel, da je neobhodno po-
trebna skupnost cele armade. Tako po-
trebo uvidevajo vsi, katerira je kaj le-
iere na obslanku naše države kot ve-
levlasti. Minister Scbonaich pa je nadalje
tudi mnenja, da je nemogoče misliti tudi
na carinsko ločitev, ker bi ravno ta po-
tem zahtevala ločitev armade. Glede po-
veljnega jezika v armadi je izjavil mini-
ster, da mora ostati le joden jedini po-
veljni jezik v armadi, in sicer nemški.
Izprememba avstrljsklh generalnlh armadnlh
nadzornlkov.
„N. W. Tagblt." poroča, da bosta
upokojena oba generalna armadna nad-
zornika I'cm. baron Reinländer in fcm.
baron Waldslütten äe pred 1. majem.
Rein'änder je bil imenovan za gen. nad-
zornika I. 1895, Waldglätten pa 1. 1898.
Ker je umrl tudi tretji nadzornik princ
Windischgraetz, bodo morali izpopolniti
vsa prszna mesta. Pri imenovanju novih
general, nadzornikov pridejo v poštev :
nadvojvoda Friderik, princ Lobkovic,
grol Ufxkiill in Galgoczy.
Polltl&ne konference v Zagrebu.
Pred nekoliko dnevi sta prišla v
Zagreb, kakor javljajo od tamkaj, dr-
žavna poslanca Spinčič in Ferri ter sta
skozi par dni imela razgovore z neka-
terimi prvaki opozicije in večine („na-
rodne stranke"). Te konference so bile
v zvezi s sedanjira položajem v mo-
narhiji.
Dveletna vojaška služba na Franooskem.
Francoska zbornica je odobrila s
519 proli 32 glasovom zakonski načrt, s
katerim se uvede dveletna vojaška služba
na Francoskem.
Ruski jezik na Franooskem.
Iz Pariza javljajo, da je francoski
naučni minister izdal naredbo, ki nalaga,
da se ruski jezik podučuje na licejib in !
gimnazijah.
Dogodkl na Ruskem.
Preiskava dogodka povodom praz-
nika posvedevanja vode dne 19. januvarja
t. 1. je dokazala, da je izključen vsak
zloben namen. Vojno sodišče je obso-
dilo radi opuščenja službenih dolžnosti
kapitana Davidova, štabnega kapitana |
kapitana Karzeva in podporočnika Rotha
II., v zgubo gotovih predpravic, v od- |
puščenje iz službe, ne da bi zgubili j
avojo stopinjo, in v nastopne kazni v j
trdnjavi: Davidova na poldrugo leto,
Karzeva na leto in pet mesecev, Botha
II. na stiri mesece. Razun tega tfo bill
obsojeni poročnik Roth I. v trimesečni
zapor na straži in omejitev golovih
predpravic, nadkononir Gondarev in ka-
nonir Apalkov v zgubo gotovih pred-
pravic in nameščenje za 2 leti v bataljon
arestantov. Podpolkovnik Polovzev in
nadkanonir Patrikejev so bili oproačeni.
Beg turšklh dostojanstvenikov.
Dostojanslveniki, o katejih begu se
je že sporočilo, so oatavili pismo na
sultana, v katerem ga zagotavljajo svoje
zvestobe in udanosti ter izjavljajo, da so
bežali le radi tega, ker je bila njihova
osebna varnost od strani Fehmi pase v
nevarnosti.
Dogodkl v Maoedanlji.
Zadnji teden so imele bolgarske
čele v Macedoniji velike izgube, tudi šest
načeinikov je padlo v raznih bitkah.
Pri vasi Gavalan v monastirskem okraju
je bila bitka 14. t. m. Vstaäev je bilo
40, vendar so morali pred lurško pre-
moöjo bežati v gore. Na bojišču so
pustili 10 mrtvih.
Rusku japonska vojska.
General Ruropatkin je torej, kakor
poroČajo listi, že na povratku v svojo
domovino. Nade, ki smo jih slavili vanj,
se niso izpolnile. General Kuropalkin se
namreč ne vrača v svojo rusko domo-
vino kot zmagovalec, marveč vrača se
kot poraženi vojskovodja. Nastane pa
vpraäanje, kdo je kriv tega porazaV Ali
general Kuropalkin sam, ali pa okoli-
äcine, na katerih ni bil general Kuro-
patkin prav ni<5 kriv? Na to vprašanje
danes sicer še ni mogoče odgovoriti, ali
zgodovina o ti straäni vojski, katero je
Rusija najbrže prelahkomiselno pričela,
pokazala bo skoro golovo slednje, narnreč
da ni zakrivil Kuropatkin poraza, ampak
da so bile na njern krive okoliačine, ka-
terih pa ni on zakrivil. Zgodovina o ti
vojski dokazala bo skoro gotovo, da bi
bil dosedanji poraz rnskih čet pri teh
okoliäcinah äe veliko večji, ako bi jim
zapovedoval mesto Kuropatkina kak drugi
general.
*
Doäla detajlirana poroöila z bojišča
naznanjajo, da so se Rusi od Mukdena
umaknili v popolnem redu.
V soboto zvečer je odplulo zdru-
ženo rusko brodovje pod poveljstvom
admirala Roždestvenskega iz Nosibeja
na Madagaskarju, ne da bi se vedelo v
kateri smeri. Sodi se, da je plulo nasproti
japonskemu brodovju, ki se je nedavno
pokazalo pri Singaporu. Pričakuje se, da
se vname v Indijskem oceanu velika po-
morska bilka.
„New-York Herald" poroča iz Be-
rolina od 16. t. m. : Iz Petrograda
javljajo, da odpotuje Dragomirov v
kratkem na bojišče, kakor glavni sveto-
valec volikega kneza Nikolaja. To je
dokaz, da je zrnagala stranka, ki hoče
voditi vojno do skrajnosti. hdan je
ukaz, da se mobilizujejo čete moskov-
bkega okraja.
* *
List „Times" poroča iz Petrograda
od 16. t. m., da ima Linevič na
razpolago äe 300.000 mož, v^tevši stražo
ob železnici in posadko v Viadivostoku.
* *
Poroöila generala Kuropatkina do-
spela 16. l. m. javljajo, da ni bilo pri
Tielinu drugih bojev. Rusi se nahajajo
aedaj približno 60 vrst severno od Tie-
lina. Iz Harbina so odposlana ojačenja.
Sodi se, da ne pride v kralkem do novih
resnih bojev, ker ne morejo Japonci
prodirati severno od Mukdena radi težav
preskrbovanja vojske.
* *
¦
Govori se, da razun druge gardne
divizije, se skličejo pod orožje tudi trije
vojni zbori. Vojaški krogi strogo molče
o mobilizaciji, ker je vojni minister izdal
okrožnico, v kateri strogo prepoveduje
obveäcati privatne osebe o mobilizaciji.
* #
*
Londonski list „Evening News" po-
roöa iz Čifu : Glasom eanesljivih poročil
iz Port Arturja, Japonci le malo po-
pravljajo tamošnje utrdbe. Posadka äteje
sedaj 4000 mož. Vse druge čete so odiäle
na Ironto. Japonci tudi niso vzdignili
nobene pogreznjenih ladij.
* *
*
Maräal Ojama poroča, da so ja-
ponske Čete dne 16. t. m. vztočno od
reke Liaoho razgnala osem ruskih eska-
dronov, ki so imeli seboj topniStvo, nakar
so Japonci zasedli neko viäino, ležečo'
severno od Tielina in na desni strani
reke Liaoho ter odtod obstreljevali umi-
kajoče se sovražne čete, ki so obstojale
iz ene divizije, pehote in veö eskadronov.
„Daily Telegraph" poroča iz Tokija
od 16. t. m.: Minislerski predsednik Kar-
sina je imel na nekem shodn (inančnikov
govor, v katerein je izjavil, da je težko
reči, kedaj se bo zvršila vojna. Ruse povsem
poraziti bo izvenredno težavna naloga,
ki zabteva, da je ves japonski narod
složen. Minister je izrazil nado, da bodo
finančniki velikodušno podpirali vlado.
Dosedanji vspeh vojne je ugodneji, kakor
te je zamoglo predvidjati, ko je Japonska
pričela vojno. Tedaj je bilo vse ne-
gotovo, toda sloga naroda je vodila do
nepretrgane vrste zmag na morju in na
kopnem. Nadalje jo minister priobčil, da
so tudi inozemci bivajoči v Japonski
podpisali novo posojilo.
General Kuropatkin je brzojavil
carju dno 16. t. m.: Zadnje čete naše
armade so dne 15. t. m. imeli boj na
višinah južno-vzločno od Tielina in pri
vasi Palicuan, južno-vztočno od Tielina.
Po noči so se čete umaknile na pozicije
pri Sinuasito ob reki Liaoho in pri vasi
Kaolintes, no da bi jih sovražnik na-
dlegoval. Dne 16. t. m. so čete maräirale
dalje. Dne 15. t. m. so Hungnzi zasedli
meslo Fakumin.
*
Pelrograjski dopisnik „Kiiln. Znilung"
je sporočil svojemu listu, da se na me-
rodajnem meslu držo načela, da se mora
nadaljevati vojna do popolnega vspeha,
čusar ne zamore monjali — kakor za-
trjujejo dobro obveačene osebe tudi
odpoved francoskih bank ter velika pre-
padenost in nevolja. Ako ne pride do
sporazuma ined interesiranimi ruski mi in
francoskirni iinanc-niini krogi, tedaj naj me
Rusija posojilo doma. Udeleženci za-
trjujejo, da se je na sedanjih pogajanjih
glede posojila 5lo le za pripraljalne raz-
govore; konečne pogodbe se ni na-
meravalo skleniti. Finančni minister Ko-
kovzov je namreč povodom pogajanj
glede zadnjega posojila, najetega v Nem-
čiji, izjavil, da no najme novega posojila
do 1. aprila. Pogajanja se baje na-
daljujejo.
* *
Brzojavka generala Kuropalkina od
17. t. m. poroča: Po ukazu Vaäega Ve-
ličanstva, katerega sem prejel dne 16. t.
m., sem dne 17. t. m. izročil generalu
Lineviču poveljstvo nad <5etami na kopnem
in na morja.
* *
General Linevič je brzojavil carju,
da je dne 17. t. m. prevzel poveljniätvo
nad vsemi četami na kopnem in na
morju, ki se bojujejo proti Japoncem.
Iz E'etrograda poročajo: Boji se-
verno od Tielina trajajo daljo. Govori so,
da maršira močna japonska kolona pe-
hoto zapadno od železnice proti severu,
da zajme umikajoče se Ruse. Vsa točna
poročila manjkajo.
*
General Linerič poroča od 18. t.
in. : Japonske baterije so včeraj ob-
streljevale ruske oddelke v dolinah Ta-
ranpunti in Janpu. Japonci so se pri-
kazali blizo Kaotaise. Mosto Fakumen je
zasedlo japonsko konjeništvo. Ruska ar-
mada nadaljuje svojo koncentracijo.
* *
*
„Rus" poroča, da je bil pri bojih
na umikanju Kuropatkin najmanj petkrat
v novarnosti, da ga obkoli in ujame ja-
ponska infanterija. Vsa njegova požrtvo-
valnoat pa je bila brez uspeha.
Domače in razne novice.
1 mono vaii j a v davčiil službi. —
Finančno ravnateljstvo v Trstu imeno-
valo je za davkarje davčna kontrolorja
gg. Ivana V e 1 c i c h in Antona F u r-
lani ter davčne oücijale gg. Leopolda
C o n i g, Henrika R a in o t in Karola G o-
dina; Za davčne kontrolorje davčne pri-
Btave gg. Heimana Semeliker, An-
tona S a m i z, Josipa Mrach in Ru-
dolf a Pretnar; za davčne oücijale
davčna kontrolorja gg. Kandida pi.
Z u c c o in Radolfa Znna ter davčna
pristava Ivana Trombetta in Her- '
mana B u d a u. )
Znaeilno imenovanje. — Pred- |
sedništvo tržaškega višjega sodišča je
imenovalo predstojnika pisarne trgovskega
in pomorskega sodišča v Trstn, g. Josipa
R o s m a n a, za knjigovodjo na tuk. zem-
Ijeknjižnem uradu. :
Kakor se nam pripovepuje, novi
knjigovodja ni vešč slovenzkega jezika,
katerega se poslužuje pri tuk. zemlje- (
knjižnem uradu velika večina strank iz |
ms sta in iz okolice, ki je popolnoma slo- j
venska. Kakor so svoječasno pisali tuk.
italijanski listi, je izbrbljal neki sodni
uradnik tuk. okrožnega sodišča, da je
isto sestavilo terno, v katerem so se na-
hajali trijo slovonski prosilci. '
Tuk. okrožno sodišče pa je sesta-
vilo tak terno tor predlagalo omenjene
tri gospode zaradi tega, ker so bili naj-
boljäe kvaliiicirani in ker so bili vešCi
deželnih jezikov, kakor se je to zahtevalo
v razpisu omenjene službe. Vsled tega
nastal je po italijanskih listili straäen
hrup, in pisma in brzojavke so se me-
njavale med tuk. ltaJijani in njili poslanci
na Dunaju. In kakor se vidi, ne zastonj.
Dosegli so namreč to, kar so hoteli, do-
segli so, da ni bil imenovan za knjigo-
govodjo Slovenec, ampak da je dobil
mesto Italijan.
Proti temu, da je imenovan Italijan
za knjigovodjo, bi mi ne imeli ničesar
ugovarjati, ako bi bil la Italijan za to
mesto sposoben in ako bi bil veač slo-
venskega jezika, kakor se je to zahte-
valo v uradnem razpisu službe. Ali ker
novo imenovani knjigovodja teh lastnosti
nima, potem moranio najodločnejžo pro-
tostirali proti taki brezobzirnosti in sa~
movolji ter hudi krivici, ki se jo s tera
imonovanjem zgodila goriškim Slovoncem.
Ali je morebiti to tiata nepristranost,
tista pravieoljubnost, s katero so baha
novi min. prodsodnik baron Gaulsch pri
vsaki priliki, ko zino kako benodo v
posl. zbornici ? !
Smrtiia kosn. — Umrl je v .so-
boto v Gorici v 78. letu svoje dobo g.
Ivan T o m i n z, c. kr. okrajni sodnik v
pokoju.
Poveljnikuin orožulslva v Go-
rici je imenovan orožniSki poročnik F.
liichinger.
Ob^ul /bor „(ioriSk«' zveze g°-
Hpodarnklh zadru^ in drufttev" v (*o-
rici, ki se je vršil dne 16. t. m., je bil
jako dobro obiskan. Zautopane so bile
skoraj vso začlanjeno zadruge. Od 94 k
glasovanju opravičenih glasov, je bilo
navzoßnih 74. Po kratkom nagovoru pred-
sednika, dr. Antona Gregorčiča, ki je
imenoval za zapisnikarja J. Rejca, za
skrutinatorja pa I. Franke in Peter
Šorli, so se prečitala poročila načelstva
in nadzorstva. Obe poročili je občni zbor
brez ugovora sprejel. Iz njih izhaja, da
je pristopilo že precejänje ätevilo goriäkih
zadrug k zvezi, da je dosegla zveza pre-
gledovalno pravico in dobila od vlade
podporo v znesku 6000 K za ustanovne
upravne stroške. Sklepni račun za 1. 1904
se je prečital in soglasno potrdil. Občni
zbor je sklenil dobiček prve osemmeseßne
upravne dobe nakazali reservnemu za-
kladu v celotnem zneshu, zato pa opustiti
pobiranje letnega upravnega prispevka
za 1. 1904. Odmerjanje upravnega pri-
spevka zadrugam, ki niso poaojilnice, za
1. 1905, se prepusli novemu nacelelvu.
Na predlog načelstva „Goriäke
zveze" sklene se, da pristopi zveza v
smislu svojih pravil k višji organizaciji, in
sicer k „Splošni zvezi avstrijskih gospo-
darskih zadrug" na Dunaju. ÜtemeJjevala
sta predlog načelstva zvezini predsednik,
dr. Gregorčič, in njegov namestnik, dr.
Pavletič*, v smislu dejstev in načel, izra-
ženih v posebnih člankih v danaänji in
prihodnji „Gorici''.
Izvoljeni so bili v načelstvo in
nadzorstvo, na predlog zborovalca J.
Kosec-a po vzkliku, vsi prejšnji odbor-
niki, in sicer v načelstvo: dr. Anton
(^regorčič, dr. Fran Pavletič, Ivan Berbuö,
Josip Pavlelič, Ivan Rojec, Ferdinand
Sfiligoj, Josip Vidmar ; v nadzorstvo pa:
Anton Berlot, dr. Anton Brecelj, Anton
KlančiČ, Ludovik Kumar in dr. Andrej
Pavlica.
Podrobnejše poročilo o tern prvem
rednem občnem zboru izda „Gorižka
zveza" v svojem letopisu.
Popravek. —
„Slavno urednistvo!
Sklcuje se na § 19. tisk. zak. prosim,
da sprejmete na sestavek v „domačih in
rnznih novicah" v listu z dne 11. marca
1905 pod naslovom „Dr. Treo in gla-
sovanje o novem občinskem redu" na
istem mestu sledeči popravek :
Ni res, da sem se ,jaz na povelje
„Kramarjevega Drejca" podal na shod v
Sožano, da bi tam branil sebe in svojega
tovariäa-poslanca Štreklja. Neresnično je
tudi, da me je o tern učil „Kramarjev
Drejc". Ni res, da mi je ta rekel iti na
shod v Sežano in na njem obsojati ob-
činski red ter zavračati vso krivdo gledč
njegovega sprejetja v deželnem zboru na
„klerikalce" ter na njih vodjo dr. Gre-
gorčiča. Res je marveč, da sem sklical
shod v Sežani dne 23. prosinca 1905 iz-
ključno le vsled poziva več županov in
volilnih mož iz Krasa, ki so želeli po~
jasnila, ter jaz tozadevno s „Kramarjevini
Drejcem" nisem slopil v naj ma nj ši mori
v dotiko.
V sostavku se Irdi, da jaz nisetfi
nikakor zanikal, da sem glasoval za esl
bloc sprejetje novega občinskega redn.
ker sem v svojem poročilu rekel: „D0~
želni glavar je pustil mirno en bloc ob-
sedeti vse slovensko poslanco", in t®
trdi, da sem hotel farbati s lem kraSk«-'
župane, čež, vsi slovenski poslanci g'1*'
süvali ho za on bloc sprejetje novoga
občinskega reda. Temu nasproti po-
pravljarn sklicaje se na besedilo do-
tičnega poročila, da zgpraj navedene
besede ne merijo na končno glasovanje
o občinskem redu, temveč očividno na
to, da so vsi slovenski poslanci obsedeli
na predlog conte Panigai-a, da naj se, o
občinskem redu en bloc, to je brez či-
tanje in razprave o posameznih §§ raz-
pravlja. Dotični del mojega poročila se
obrača torej v prvi vrsti proti temn, da
Be nihče slovenskih poslancev ni uprl
proti razpravljanju občinskega reda en
bloc, ne pa proti končnemu glasovanju.
Ne odgovarja resnici, da sein jaz
na „poslano" g. Klančiča trdil v „Soči",
da sem obsedel, ko se je glasovalo za
novi občinski red, v sobotni številki
„Sočo" pa da na vos glas trdirn, da sem
prvi pri glasovanju vstal, a ne obsedol.
Popravljam marveč, da je prišel dotični
doalavek k izjavi g. Klančiča v „Sočo"
brez vsakoršnega vplivaaja in sodelovanja
z moje strani.
Ni res, da sem nameraval oamešiti
g. Klančiča, marveč je res, da sem se
držal tozadevno le stvarnih dogodkov,
izjavo g. Klančiča samo in uradnega
stenogralicnega zapisuika.
V Gorici, dne 13. susca 1905.
Dr. Treo,
deželni poslanec".
Doatavek uredništvu: Kakor
vidite, cenjeni čitalji, je dr. Treo neizre
čeno priden v popravljanju na podlagi
§ 19. tisk. zakona. Povemo pa dr. Treotu,
da njegovi „ni res" prav nič ne omajajo
našega prepričanja, katero smo izrazili
v sestavku, na kateri se nanaša njegovo
popravljanje. Za tako prepričanje pa
imamo todi svoje razloge. ür. Treo trdi,
da ni res, da bi ga bil v Sežano poslal
Kramarjev Urejc, kakor da tudi ni res, da
bi ga bil podučil, kako in kaj naj govori
v Sežani. Komu bo dr. Treo to pravil,
ko se ni upal popraviti naše trditve,
nahajajoče ae v istem sestavku, češ, da
je Kramarjev Ürejc njegov gospodar,
kateremu mora biti on podložen in ne
more torej kot tak Btoriti ni jednega
koraka brez gospodarjevega dovoljenja.
Istotako prazen je tndi njegov „ni res",
da ni hotel v Sežani zbranih žapanov
in podžupanov farbati ter jim natvesti
neresnico, da so vsi slovenski poslanci
glasovali za novi občinski red, ko jim
je rekel : „Deželni glavar je pastil mirno
en bloc obsedeti vse slovenske poslance". i
Da, da, nic" dragega ni hotel dr. Treo, I
nego farbati, kajti drugače govoril bi na '
shodu vse bolj jasno. Način, na kateri j
se hoče izviti iz zagate, v katero smo
ga spravili, je naravnost smešen. Po-
polnoma otročja pa je trditev dr. Treota,
da bi bila „Soča" brez njegovega ve-
denja ter tako rekoö proti njegovi volji
kaj pisala ter dostavljala k znani izjavi
g. Klančiča glede njegovega glaaovanja.
Če bi bilo mogoče govoriti ž dr. Treotom
pametno besedo, potem rekli bi mu
to-le: Vsa ta pravda med njim in med
nami bila bi popolnoma izoBtala, ako bi
bil on doma ostal ter pastil kraške žu-
pane, da sami sklepajo protest proti no-
vemu občinskemu reda, kakor so to sto-
rili župani na shoda pri Kebka na Go-
ričici, kjer se niso zadirali ne v tega ne
v onega poslanca, ampak so nastopili
jedino le proti novemu občinskema reda,
naj je pa zanj glaaoval katerikoli po-
slanec. Ker je pa dr. Treo nastopil drugo
pot in je na nelep način hotel zavračati
svojo in svojih somiäljenikov krivdo na
druge Ijodi, velevala nam je naša čas-
nikarßka dolžnost, da smo ga prijeli za
uäeai. Dr. Treo je torej našel, kar je
iskal in nie drugega.
Vojaškl nafoor. — V soboto pred-
stavilo ae je naborni komisiji 180 mla-
deničev, in sicer iz občin: Miren, Vo-
gersko, Sovodnje in Rojsko. Potrjenih je
bilo 44 mladeničev.
Včeraj ae je predstavilo naborni
komisiji 146 mladeničev iz občin: Št.
Andrež, Bilje, Prvačine, Dornberg, Če-
povan in Tribuäa. Potrjenih je bilo 62.
Tajcev je pristopilo k novačenju
19 in je bil potrjen jeden sam.
Aretirali so v soboto zvečer ne-
kega Josipa Vogriča, ki je s silo odprl
v krčmi Franceta Winklerja na Grčini
omaro, v kateri se je nahajal tobak in
denar. Vogrič ae je ustavljal aretiranja in
se je vsled tega zbralo okolo njega vse
polno ljudi. Aretirali so tudi Antona Sta-
niča in Antona Perkota, ker sta se
umešavala pri aretiranju ter nekako
VBpodbujala Vogriča, naj se ne udä re-
darja. Vogrič je tako razsajal, da so mu
morali zvezati roke in nogo. Množica, ki
je spremljala do policije aretiranca, bila
je na njegovi strani ter je psovala na
razne načine proti redarjem. Ako je
res, da je Vogrič s silo odprl omaro,
v kateri se je nahajal tobak in denar,
kar bo seveda sodnijska preiskava do-
gnala, potem je res značilno za danaänji
dah časa, da je množica koj na strani
kriveev in proli redarjem, ki vrše težavno
in nevarno slažbo.
Najdeni trupli. — V reki Birsi
(Versa) pri Rušica našli ao traplo 50-
letnega Antona Debenjaka iz Spese. V
isti reki našli ho truplo nekega človeka
iz Vipolž, ki je imel bolezen sv. Va-
lentina.
„SadjaiHko drustvo v Tolininii"
razdelilo bode mej svoje člane močna,
cepljena jabolčna dreveaa v nodoljo 26.
marca ob 3. uri popoldan. Vsak clan, ki
je letnino 1 K plačal, dobi 5 močnih,
žlahtnih jabolčnih dreves. Ako bi dre-
vesa članom preostajala, prodajo ae ista
članom po BO vin. komad, nečlanom pa
po 40 vin. Žlahtne cepiče dobi vsakdo
brezplačno. Drnštveni poverjeniki so na-
prošeni potirjati pri članih letnino, iz-
dati jirn pobotnice, skaterimi sečlani iz-
kažejo pri razdelitvi, na kar dobe ome-
njena drovesa. — Sadjerejci, pridite po
močna in žlahtna drevesa. Sadite jih
pridno po naukih društvenega tajnika
sebi in potomcem v korist in ponos.
Precepljajte slaba in rodovitna drovesa.
Železnica, kupčija in denar je ta. Poleg
korisli bodo sadovna drovesa äe v poznih
letih živi spominki pridnih vaäih rok.
Tolmin, 18. marca 1905.
0 d b o r.
Izgiihljcna ura. — V nedeljo je
zgubila neka oseba žensko srebrno uro
na polu od glavne pošte pa do cerkve
novega hv. Antona. Kdor bi jo bil našel,
naj jo prineae v naäo tiskarno.
V Sv. Križu na Vipavskem. —
(Zahvala). Dan 13. raarca t. I. ostane
podpisancu in njegovi dražini v nepo-
zabnem spominu. Zemeljske ostanke
Ijubljene soproge, oziroma matere M a-
rije Medveäcek smo izročili materi
zemlji. Pri tej priliki je pokazala občina
toliko sočutja do žalujočih ostalih in to-
liko poslednjo cast pokojnici, da je daleč
preseglo vsako pričakovanje. Pogreba 80 je
adeležilo toliko občinstva, da je izgledal Sv.
Križ, kakor bi bil praznik, a ne deževen
delavnik. I'oleg ž a p a n a g. Jož. Vovka,
gg. podžupanov in atareSin je bila
šolaka mladina z domačima gč. uči-
teljicama. MeSčanskaatraža v uni-
formi je počastila pogreb s pol stotnije
z blag. g. stotnikom Rudolfom Hra-
b a lorn z blag, gospo aoprogo in petimi
gg. č a s t n i k i na čelu. Rakev so nosili
štirje stražniki. Krasne vence so da-
rovali: gg. Častniki meačanske straže, g.
tast Franc Drašček, in g. svakinja Ka-
tarina Knee. Odlikovali so se z obilno
udeležbo od blizu in daleč gg. tovariäi
učitelji— nekateri z gg. soprogami
— in goapice tovarižice učiteljice,
na čelu jim blag. g. Franc Finšger,
c. kr. okr. äol. nadzornik. Sprevod, ka-
koršnega vidi Sv. Križ zelo redkoma, je
vodili preč. g. žnpnik z dvema preč. g. oo.
kapucinoma. Cerkveni pevci so ginljivo
peli žalostinke pred hišo žalosti, v cerkvi
in na pokopališču.
Mesto venca so vložili gg. t o v a r i š i
in tovaršice s^oto 100 K, ki so jo
izročili nesrečni rodbini ; g. G. L i k a r,
trgovec v Gorici, je poslal mesto venca
20 K; samostan oo. kapucinov je posodil
lepe cvetice in zelenje, a katerim se je
okraail mrtvaški oder; družina g. vele-
posestnika Tom. Mrevljetaje pokazala
avojo znano gostoljabnost na razne na-
öine; občinarji so izkazali ustmeno so-
žalje, a od drugih strani sern prejel
mnogo pismenih izrazov sočatja in so-
žalja. Blag. g. dr. Hugo Fink, zdravnik
v AjdovŠčini, storil je vse mogoče, da
bi odvrnil morilko suäico in ohranil dra-
goceno življenje pokojnici skozi tri leta.
Dokler je mogla, hodila je k njemu; od
novega leta pa ko je nastopila kruta
zima ter vrgla po inllaenci pokojnico na
posteljo, obiakal jo je na domu po dvakrat
na teden in vse to iz človekoljubja. Ne
morem najti izrazov, a katerimi bi se
dostojno zabvalil vsem imenovanim in
neimenovanim blagim človekoljubom, ki
so mi pomagali prenašati gorje. V avojem
in v imenn svojih otrok in sorodnikov
kličem z dna srea: Bog Vam poplačaj
Btotero 1
Peter Medvešček,
nadučitelj.
Vojaške bolnice in občine. —
Upravno sodišče je 17. t m. razpravljalo
o pritožbi občino Rzeszow, ki je morala }
zgraditi na svoje stroške vojaäko bolniS- j
nico, ker je to zahtevala vojaška oblast. |
Sodišče je razsodilo, da občine niaojdol-
žne graditi vojaäkih bolniänic.
Kaziiiere na maiiborski ^imna-
zljl. — Pod tem naslovom pise „Dorao-
vina" : Uprav barbarake razmere vladajo !
na gimnaziji v Mariboru, kjer so prose- i
sorji, če mogoČo, äo neslrpnejäi zagriznnci ,
kakor v Celju. Gotovo ho to nezdrave
razmere, če ared äolskega Iota izstopajo ,
dijaki, seveda večinoma Slovenci, ttu-
moma iz zavoda. Mi seveda daleko no-
čemo dijakom dajati nikake potahe, a
dolžnost slovenakega ^asopisja je, da
iznese v javnost, korapirane razmere,
ki vladajo na ačnih zavodih, kjer se
vzgaja slovenska mladina. Z vso odloč-
nostjo smo zoper to, da bi prosesorji iz
nemäkega šovinizma zatirali naše dijake.
To so gnile razmere, in če se ne pre-
dragačijo, je dolžnost deželnega šolskega
aveta, da jih preišče in ozdravi.
Kazuovani zagrcbški hrvatski
pimnazijcl. — Na zagrebäki gimnaziji
so izključili 7, in 6 dijakov kaznovali a
16urnem karcerjem. Kaznovani dijaki
so svoj čas vrgli iz razreda dr. Scheg-
dela, ki je žalil njihov narodnostni hr-
vatski ponos.
Odložil je drzaviio/borski niaii-
dat poslanec Baaevi, katerega je izvo-
lila trgovaka zbornica v Trsta svojim
po8lancem.
Dnnajska obcMna proti zviganju
preuio^ovlh ecu. — Dunajski mostni
svet je predložil dunajskemu občinskemu
svetu z ozirom na draginjo premoga sle-
dečo resolucijo na vlado : 1. Dunaj naj
se oskrbi z domačim premogom; 2. zni-
žajo naj se žoleznični tarili za premog
na vseh progah, ki vodijo na Dunaj ; ."i.
potom zakonodaje naj se onemogočijo
karteli;4. podržavijo naj ae rndniki za
premog, da se tako prepreči roparsko
izkoriščevanje kupujočega občinatva po
velikih kapitalistih.
Pravda Ornig contra Tavčar —
pred Ijiihljanskiml porotuiki. — De-
legacija mariborskega porotnega sodižča
je od najviäje«a sodišča razveljavljena
in pridejo torej dr. Tavčar, dr Bramen
in J. Križman, arednik „Slov. Štajerca",
pred ljubljansko porotno sodiäöe.
Tojaška ojačenja v Dalinacijl. —
V luki Kotor bodo Stevilo vojaStva na
vseh stališčih in utrdbah pomnožili. Üb-
čine so že dobile povelje, naj skrbe za
stanovanja vojakom.
Velika tovarna viua. — Na Da-
naja so te dni na javni dražbi prodali
117.190 litrov ponarejenega vina. Izdo-
loval je vino v svoji tovarni gostilničar
in hišni posestnik Anger. Lani ao mestni
tržni komisarji zasledili to tovarno in
VBO zalogo zaplenili. Anger je zelo bogat
ölovek ter ae je bavil a ponarejanjem
vina na debelo. On in njegov ain sta
bila obsojena na visoko globo in več-
mesečni zapor. Zaplenjeno vino ae sme
porabiti le v tehnične namene.
Srbwkl narodni dobrotnik. —
V B. Kikindi (Ogrsko) je umrl stari
arbski odvetnik Čoka Radak, ki si je s
častnim trndom, razumnim delom in ve- '
liko žtedljivostjo nabral lepo premoženje,
toda ne zase, temač za avoj zatirani
srbaki narod. (3poročno je namreč za-
pastil 40.000 kron domači srbski pra-
voslavni cerkveni občini, da zgradi po-
slopje za srbsko žensko učiteljiače, ki se
naj premesti iz Sombora v Kikindo. Na-
dalje pa je zapustil nad 200.000 K srb-
skerna narodu za književne, kulturne,
dobrodelne in občekoristne naprave.
Fran Košnt obolel. — Iz Budim-
peäte poročajo, da je Fran KoŠut ne-
varno obolel.
Razpelo v vsenčili^nih nčiiih
dvoranah v Biidimpešti. — V soboto
so katoliäki vseučiliščniki izročili reklorja
univerze zahtevo s podpisi 1100 vae-
učiliščnikov, naj se zopet obesijo v ačne
dvorane križi.
('¦eško tehiiiko v Brnu bodo pri-
čeli graditi spomladi leta 1906.
Nad sto let ntari vlomilec zaprt.
Zagrebška policija je dne 17. maraa
zaprla nad 100 let starega vlomilca Ivana
Palacaka. Stari hudodelec je preživel
nad 50 let v lepoglavskih zaporih.
Loterijske številke.
18. marca.
..... 86 34 3 87 54
..... 82 50 60 10 61
Trst
Line
.MiffI Uitxnta gkM k<>* DoMt«« » u«im«i»si)»sii
yil Uydrowe žitne kaire
k ^^^^P? •'«tin« & n» *—*ikt «K9UMiaiKio.
hg^p^DOMACl PRIJATELJ-
m^\ **** **w fHm (** 9*m.rui
®9& železnato vino
I G. Piccolija, dvornega za-
/ ložnika Nj. Svetosti in le-
/ karja v Ljubljani.
I Pollitrska stekl. velja 2 K in se
i vnanja naročila točno izvrSujejo.
Ferratin in
Ferratose
(tekoči Ferratin)
najboljše krepčilo
in bledici,
od zdravnikov najtop-
lejf priporofeiio. Fer-
ratin je v zvezi z be- j
ljakom. sostavljen že-
leznat hranilni preparat.
PovekŠuje tek in
sboljšuja prebavo.
N email!! vspehi
DQbi se 9 leharnah
C. F. Boehringer
und Söhne
Mannheim - Waldhof.
Rojaki! Spominjajte se o vsaki priliki „Solskega doma".
Samo enkrat,,,
naj vsakdo kupiti svoje potrebSčine pri tvrdki
J. Zornik. Gorica. Gosnoska ulica 7,
k in nikdar več ne bode iskal drugod boljšega,i
1 lepšega in kakovosti primerno cenega bfaga.l
rkakor se tu dobi. "
l Došle so uže zadnje novosti modnega
blaga za
jeseiiako iii^ Kimnko nezono
v nedosegijivi ixberi
kakor: krasni okraski za obleke najnovejše
mode, čipke, ovratniki iz čipk, bordure, svile.
pasovi itd. Raznovrstno belo in Jaeger-perilo,
rokavice usnjate in cvirnate, nogavice, krasne
ovratnice, hlačniki, žepne rute, solnčniki, dež-
niki, moderci, predpasniki, domači čevlji itd.
Zaloga je preskrbijena z vsemi potrebščinami
za g. šivilje in krojače, kakor, igle, cvirn,
svile, fodre, gumbe, trakoveitd. Raznovrstno
blago za vezenje itd.
Anton Ivanov Pecenko, Gorica
Veliha zaloga
pristnih belih in črnih inn
is lastnih in drtlgih prizna-
nih vinogradov.
DoNtavlja na do in in razpo-
šilja po /ele/nici «a v»e kraje
avHtro-o^«THke nionarnij»» vho
dili od 56 1 naprej, Na zabtevo
posilja tudi užoroe.
Zflloga piva
Auerjevih dedičev
v Ljubljani,
in pltsenjskega piva „pra-
zdroj" iz sloveče češke^A/e-
ščanske pivovarne".
Zaloga ledu, katerega sc od-
daia leuadebelood 1ÜU kg. napei.
Cene zmerne. Postrežba poštena in točna.
„Vzajemna zavarovalnica v Ljubljani"
Dunajska cesta 19 —v Medjatovi Mši v pritiieju — Dunajska cesta 19
vsprejoma:
1. /uvarovaiija vsakovrstnih poslopij, proini^iiln in
pridclkov proti požarni skodi;
2. zavarovanja zvonov proti poškodbi in
3. za nižjeavstrijsko deželno zavarovalnieo na Diinaji:
a) zavarovanje na doživetje in za smrt, jednostavna zavarovanja
* za slufaj smrti, na dota in ronto, ljudska zavarovanja z mesečnim
plačilom zHvarovalnine po 50 vin., 1, 2, 3 in 4 K in daje po
neprisiljcn h vlogah v oddelku „Rentna hranilnica" deželne za-
varovalnice zelo praktično starostfto in rentno preakrbo ;
b) zavarovanja proti vsakovrstnim nezgodam (telesnim poškodbam)
in noxRodam na potovanjo po suhem in na vodi ter jamstvena
zavarovanja vsake vrslo.
| PojitKiiilu daje in vsprejeinu ponudbe ravnaleljstvo zava-
J rovuliiice ter postrcže na željo tudi s preglednicami in ccniki.
VU Taedina slovenska stavarovalnica sprej ema aavarovanje
w pod toko ugodnimipogoji, da se lahkomerix vsako drugo
\\/i fsavarovalnico.
W V krajih, kjer še ni stalnih poverjenikov se proti
vL proviziji nastavljajo spoštovaneosebeza tazaupni posel.
?« PostJivno vloženi uslanovni z.ikliid jainči zavarovalcern
\/j -~ popolno varnost. :
I 1BT Svoji k svojini! 'Wt
Zastopnik za p<»kii(kŽ4kiio grofljo goriSko-^radiscansko j