Poštnlna plačana v gotovlnl
Izhaja vsak petek ob 17.
Stane mesečno po poštl 5 Dln,
Y Celju po raznašalcih dostavlje-
na5'50Din,za hiozernstvolODln
Račun pri poštnem čekovnem
zavodu št. 10.666.
Cena 1.50 Dln
Redakcija in upravat Colj«,
Strossmayerjeva ulica št 1
pritličje, desno.
Telefon Interurban Stev. 65.
Rokopisi se ne vračajo.
Oglasi po tarlfu.
Štev. 76.
Celje, sobota 22. decembra 1934.
Leto XVI.
Nova vlada
V imenu Nj. Vel. kralja Petra II.
so kraljevi namostniki sprejeli ostav-
* ko, ki jo je podala vlada g. Nikole
Uzuhovica, in imenovali 21.1.111. na-
slednjo novo vlado:
za predsednika ministrskega svc-
ta in /a zunanjcga ministra Jevtiča
Bogoljuba, ministra na razpoloženju;
za ministra vojske in mornarice
eastnega adjutanta Nj. Vel. kralja,
armijskega generala Živkoviča Pe-
tra, ministra na razpoloženju;
za finančnega ministra dr. Stoja-
dinoviča Milana, ministra v pok.;
za ministra pravosodja dr. Kojitfa
Dragutina, ministra na razpolnzenju
in narodnega poslanca;
za ministra za šume in rudnikn
dr. Popoviča Svetislava, ministra v
pokoju in narodnega poslanca;
za ministra notranjih zadev Popo-
vi6a Velimira, bana drinske bano-
vine;
za ministra broz ^ortfelja dr. Ha-
sanbegoviča Avda, ministra na nu-
položenju in narodnega poslanca;
za ministra za socialno politiko in
narodno zdravje dr. Marušiča Brago-
tina, bana dravske banovine;
za ministra za trgovino in indu-
strijo dr. Vrbaniča Milana, sena-
torja;
za prometnega ministra Vujiča
Dimitiija, narodnega poslanca;
za ministra za prosveto Čiriča Ste-
vana, narodnega poslanca;
za ministra za gradnje dr. Kožulja
Blarka, narodnega poslanca;
za ministra za telesno vzgojo dr.
Aucrja Ljudevita, narodnega poslan-
ca;
za ministra za kmetijstvo dr. Jan-
koviča Dragutina, odvetnika v Beo-
gradu.
Celjski mestni svet
Novi občinski proračim
CELJE, 22. decembra.
Celjski nicstni svot je imel v po-
tek zvečer redno sejo, na kateii je
obravnaval in spreje! občinski pio-
raeun za 1. 1935./36. Predsednik ob-
čine je najprej poročal o izvršenili
sklepih zadnje redne seje. Občina je
že zaprosila za oblastveno dovolje-
nje 7& ustanovitev gramozne posta- j
je na, leveiu bregu Savinje mid Kri-
stin inirn dvorom. Načeluik zadevne- J
ga režijskega odbora je finančni re-
serent dr. Vreeko. Občina je tudi sto-
rila korake za nabavo strojne trebil-
iiu-e za čiščenjc struge Savinje. U?-
Sitev teh zrcIgv je poverjena finarič-
nemu, gospodarskemu in gradbene-
mu odscku. Sklep glede preimono-
vanja Gosposke ulice je začasno si- j
stiran in se bo to vprašanje obrav-
»avalo na prihodnji seji mestnega
sveta.
O novem občinskem proračunu je
obširno poročal finančni referent
dr. Vrečko. Najprej je obravnaval
proračunske predloge, nato pa pro-
račun od poglavja do poglavja.
Ker za čas od 1. januarja do 31.
marca 1935 v snüslu zakona o mest-
nih občinah ni proračuna, se sklenc-
jo za to razdobje dvanajstine po na-
slednjih načelili: Dohodki se naj po-
birajo ravno tako kakoi' v letu 1934.
V tem času se bodo izplačevali samo
izdatki za narneščence in drugi ne-
obhodno potrebni in neodložljivi iz-
datki. Denarnim /ivodom se bodo v
smislu dogovora z njimi plačale za
to razdobje samo obresti brez amor-
tizacije. Vsak drugi izdatek mora
odobriti mestni svet.
Proraßun za leto 1935/36 izkazuje
(5,052.540.62 Din razhodkov (nasproti
0,115.018 Din v 1.1934.) in 6,053.421.50
Din dohodkov (nasproti 6,130.167 Din
v letu 1934.), prebitek znaša torej
880.88 Din.
ryredni promet izkazuje 1,519.000
Din razhodkov in ravno toliko do-
hoilkov. Razhodki in dohodki so ena-
ki: za regulacijo Savinje 359.000 üin,
za regulacijo mesta Celja 60.000 Din,
za ubožni sklad 338.430 Din, za meš-
čansko oskrbovalni sklad 206.200 Din,
za vodovod 705.000 Din, za klavnico
449.840 Din, pogrebni zavod 216.760
Din, mestna elektrarna in plinarna
3,708.300 Din. Izrednih razhodkov je
50.000 Din in ravno toliko dohodkov.
Ooklade ostane jo neiypremenjene:
obtfinska doklada na vse drž. nepo-
sredno davke znaša. 50%, izredna do-
klada za regulacijo Savinje 20% in
za gasilsko četo 3%, tako da znaša
skupna. doklada 73%.
Donos trošarin je proračunan na
992.600 Din. TroŠarine ostanejo ne-
izpremenjene; tako znaša trošarina.
soglasno sprejet
na vino 1.50 Din, na vinski most 0.50
Din, na pivo 1 Din od litra ter 25 Din
za steklenico šumečega in finega vi-
na. Neizpremenjene ostanejo tudi
občinske takse, odkupnina za Ijiul-
sko delo, kanalska pristojbina., vo-
darina, občinska davščina na igra-
nje s kvartami, taksa za pregled me-
sa, klavniške pristojbine, tržne in
vse ostale pristojbine ter vesolični
davek. Občinska cestna doklada .se
bo pobirala ravno tako kakor v letu
1934. 7, izjemo, da se s 1. januarjem
1935. ukine doslej dovoljeno znižanje
za provo/ opeke. (iostaSCina so bo no-
bs raia v izinerj 5% od uradno ug-o-
tovljene najemnine brez 25% odbit-
ka za vzdrževanje poslopij.
Okoliška obßina bo morala plačati
1. vsakega meseca vnaprej na njo
odpadajoči znesek za policijo in
škropljenje cest. Me&tno poglavar-
stvo ima naročilo, da z vso energijo
doseže pii ban ski upravi povračilo
nagrad, ki jih mestna občina plačuje
že ml 1. 1930. veroučiteljem, sicer bi
mestna obCina ne mogla veC izpla-
ßevati teh predujmov. Dalje ima
mestno poglavarstvo naročilo, da do-
seže pri ministrstvu določitev šol-
Hkega okoliša /a meščansko J^olo v
Colju in da obenem zahteva od ob-
Cin, ki jih je banska uprava predla-
gala ministrstvu za šolski okoliš, da
plačujejo v sorazmerjn z njim za le-
to 1934. določene prispovke in tudi
zaostanek prispevka od 1. januarja
1932. dalje. Predujem za veroučitelje
in izdatek za rneščansko Solo, ki ju
mora občina dobiti povrnjena, zna-
Sa skoro pol milijona dinarjev. Fi-
nančni in gospodarski odsek naj re-
gulira najemnine v mestnih hiSah in
mu je troba v to svrho predložiti po-
drobne podatke do 1. februarja 1935.
Kulturni odbor naj predlaga mestnc-
MeinI čaj
neposredni uvox
mu svetu do 1. aprila_1935. način
kontrole onih kopalcev pri letnih ko-
pališčih, ki ne uporabljajo mestnih
kopališč. Glede na v zadnjih letih
ra«'.širjeno uporabo mestnih cest in
ulic se doloCijo naslednje pristojbi-
ne: za vsak voz s sladoledom ali pc-
civom itd. letno 500 Din, za vsako
stojalo za kolo po 100 Din letno od
vsakega prostora za 1 kolo. To pri-
stojbine je treba plačati vnaprej 1.
aprila. Občina bo zahtevala od želez-
nice razširjenje podvoza pri hotelu
»Pošti«, ker je podvoz že 90 let star
in se je v teku tega časa promet sil-
no razširil.
Po debati, v katero so posegli me-
stni svetniki
češkoslovaški zunanji minister
dr. Beneš je na zboru češkoslovaške
nai'odno-socialisticne stranke v Pra-
gi izjavil, da je storilo Društvo na-
rodov s sklepi glede terorizxna dobro
delo, ker jc bilo zadoščeno pravici
in je bil tako preprečen spor, ki bi
lahko dovedel do vojne nevamosti.'
Svet Društva narodov je ugodil ju-
goslovenski pritožbi in je Madzai'ska
sprejela to odločitev, s čimer je bil
odstranjen bistven del spora.
Stran 2.
»Nova Doha« 22. XII. 1934.
Štev. 76.
Poziv javnosti
CEL.1E, 22. decembra.
Odbor za postavitev spomenika Vi-
teškšemu kralju Aleksandru I. Ucdi-
nitelju v Celju je sklenil postaviti
likovni spornenik v Celju.
Celje je po velikosti tretje mesto v
naši banoyini in je zgodovinsko važ-
no izza dävnih dni do najnovejšega
časa. Ima pravico, pa tudi dolžnost,
da na dostojen, viden in trajen na-
čin slavi spomin na blagopokojnega
kralja.
Spomenik naj bo izraz naše velike
hvaležnosti za vse Njegovo življeuj-
sko delo.
Iz kamna izklesani Njegov lik naj
bo veren izraz vseh onih lastnosli,
ki so ga dičile. Razodeva se naj iz
njega Njegov pogum, Njegova mo-
drost, dobrota in ljubezen.
Kakor nas je v plodonosnem živ-
1/jenju srečno vodil od osvobojenja
do prerane smrti, kakor se je še v
zadnjih vzdihljajih spominjal Jugo-
slavije, ki nam jo je On ustvaril, ta-
ko naj nam v bodočnosti hvaležon
spomin na mrtvega kralja utrdi na-
šo voljo in krepi naše sile, da hočV-
mo živeti in delovati po Njegovem
svetlem vzgledu v prid narodu in
domovini.
Veliki kralj iz naroda je mrtev,
Njegov duh živi in bo živel ined na-
mi!
Njeinu se klanja Jugoslavija!
Pripravljalni odbor za pcstavitcv
spomenika v Celju
za mesto Celje in politične sreze
Gornji grad, Slovenjgradec, Konji-
ce, šmarje, Laško, Brežice.
Dr. Juro Hrašovec, predsednik I. r.
Pripomba: Nabiralna akcija se bo
omejila samo na politične sreze Ce-
lje, Gornji grad, Slovenjgradec, Ko-
njice, Šmarje, Laško in Brežico, ki
nagibajo že po svoji legi k Celju in
ki spadajo v področje okrožncga so-
dišča in vojaškega okrožja Celje.
p Papež Pij IX. in Oton Habsbur-
ški. Papež, ki je nedavno odlikoval
j)redsednika mažarske vlade Göm-
bösa, je sedaj nakazal večji znesek
kot podporo mažarskim državlja-
nom; ki so bili izgnani iz Jugoslavi-
je.'V isti namen je dal Oton Habs-
burški papežu na razpolago večjo
vsoto denarja . . .
p Madžarska opozicija zabteva v
svojem časopisju, da madžarska vla-
da natančno izpolni vse obveznosti,
ki jih je prevzela v Zenevi, in da
uvede strogo preiskavo proti vsem,
ki so sokrivi marsejskega zločina.
Nekateri listi zahtevajo odstop Goni-
böseve vlade, ker je kompromitirala
Madžarsko.
p Na pragu vojne bi bili danes po
innenju angleškega lista »Daily He-
ralda«, če bi ne bilo Društva narodov.
To dejstvo ne more ostati bre7. učin- I
ka na mišljenje Evrope.
Domače vesti
VESELE BOŽIČNE PRAZNIKE
želita vsem cenj. naročnikom, čita-
teljem, inserentom in sotrudnikom
redakcija in uprava »Nove Dobe«.
NOVOLETNA ŠTEVILKA »NOVE
DOBE« izide v soboto 29. t. m. ob 14.
Voščila in oglase za to številko spre-
jemamo do petka 28. t. m. popoldne.
d 'Novi zemunski most, ki je dobil
irne po blagopokojnem kralju, je bil
v nedeljo slovesno izročen prometu.
SveCane otvoritve so se udeležili Nj.
Vel. knez-namestnik Pavle, vsa vla-
ovisanje davCne
osnove za odmero pridobnine. Clani
davčnega odbora so storili svojo dolž-
nost, kolikor jim je bilo omogočeno
po strogih davenih navodilih. Posa-
mezne ocene pridobninskih zavezan-
cev so se skozi in skozi temeljito in
z vso natančnostjip prere.šetavale.
Štev. 76.
»Nova Doba« 22. XII. 1934.
Stran 3.
Pri tem jih ni niti motila verkratna
ukinitev električnega toka, ker je
davčna uprava založena tudi s sve-
čami. Motila jih pa tudi ni petkrat-
na navzočnost nekega avtomobila
pred bližnjo hišo. Če se bodo po oce-
nitvi dohodka posamey.ni davkopla-
čevalci čutili prizadete, imajo v 30-
dnevnem i%oku od due, ko prejmejo
obvestilo odnosno plačilni nalog,
pravico, da vložijo pritožbo na davč-
no upravo proti previsoki oceni.
c Pri daveni upravi v Celju so pred-
videne volike personalne izpremem-
be. Nekaj uradnikov gre v pokoj, na
njih mesta pridejo zopet drugi. Ta-
ko je 17. t m. nastopil službo v/.
Šmarja v Celje prenieščeni višji kon-
trolor g. Franc Pirih, iz Litije pa
pride v Celje vižji kontrolor g. Alojz
Jagodič.
c Mladinski odsek obrtnega naraš-
čaja v Celju, ki ga je ustanovilo Dru-
štvo jugoslovenskih obrtnikov, je ze-
lo pridno na delu. Ustanovil se je že
taniburaški odsek in odsek harmoni-
karjev. Zadnji so že pričeli z vajami.
Ustanovil se bo pa še Šahovski od-
sek, ki si je že preskrbel začetne ša-
hovnice. Ker bo ta odsek očividno
zelo velik, se naproša občinstvo, ako
ima kdo rezervni šab, da ga pokloni
temu odseku. Ustanovil se bo sedaj
tudi rnešani pevski zbor ter je /a
njegovo ustanovitev sklican niladin-
ski sestanek v malo dvorano Narod-
nega doma v nedeljo 23. t. in. ob 9.
dopoldne. Na to opozarjamo vse in-
teresente, posebno pa prosimo nioj-
stre, da pošljejo na ta sestanek svoj
naraščaj. Ob tej priliki bo tudi za-
nimivo predavanje o »Člbveškem
egoizmu«. Vsi obrtniki in obrtnicc in
tudi drugi interesenti so vabljeni, da
posetijo to predavanje v fcim večjeni
Številu. Mladinski odsek ima namen
prirediti ciklus predavanj o raznih
poučnih vprašanjih. Vsi predavatelji,
ki bi se hoteli žrtvovati za mladino,
se prosijo, da se prijavijo društve-
neinu vodstvu v Razlagovi ulici. Iz
navedenega je razvklno, da hoče dru-
ätvö storiti za mladinsko izobrazbo
vse, kar jo v njcgovi moči.
c Poroka. V četrtek sta se poroči-
la v opatijski cerkvi v Celju g. Da-
nilo Modrijan, profesor na drž. real-
ni gimnaziji v Celju, in gdč. Mjuška
Zabukovškova iz Celja. Mlademu pa-
ru iskreno čestitamo!
. c Promocija. Na graški univerzi je
J>i 1 danes g. Ivan Hönigmaim, sin tr,
govca g. Hönigmanna v Celju, pro-
moviran za doktorja vsega zdravil-
stva. Čestitamo!
c Slov. starokatoliška služba bož-
ja bo V nedeljo 23. t. m. ob 9. v mali
dvorani Narodnega doma. Mašo bo
daorval pred kratkim posvečeni g.
Franjo Šegula iz Maribora, pridigal
pa bo župnik g. Fcrdo Lavrjnc iz
Ljübljane.
c Kmetijsko-gospodnrsko predava-
nje priredi Kmetijska podružnica v
Celju na Štefanovo ob 8. 7.jutraj v ob-
činski posvetovalnici na Bregü. Pre-
daval bo sreski kmetijski referent
g. Wernig o pridelovanju krrne in
sodobnerh krmljonju molzne živine,
svinj in kokoži. Vabljeni so gospo-
darji in vsi, ki se zanimajo za kme-
tijstvo.
c Važno predavanje o tekstilni in-
dustriji bo priredilo Trgovsko dru-
štvo v Celju v Cetrtek 27. t. in. ob 20.
V Obrtncm doniu. Predaval bo stro-
kovni učitelj drž. tekstilne sole v
Kranju g. Maks Stupica o vezavah,
dckompoziciji tkanin in kalkulaciji,
sploh o najpotrebnejšem, kar mora
vsak trgovec ali trgovski namešče-
nec vedeti o tekstilni industriji.
c Parno in kadno kopališče bo za-
radi božičnih ])iaznikov v ponerie-
ljek 24. t. m. ves dan odprto.
c Združenje pekovskih mojstrov v
Celju je sklenilo, da bodo pekarnc
v nedeljo 23. t. in. izjcinojna spi-cje-
male potice in božični kruh v peko,
ne bodo pa pekle ostalega peciva.
c žetev smrti. V Celju (Kovaška
ulica 1) je umrla v nedeljo v starosti
68 let vdova po stavbcniku in hišna
posestnica ga. Marija Dimetz, rojona
Paiei'jeva. V ponedeljek je umrl v
Celju (Kralja Petra cesta 28) v sta-
rosti (H> let znani in priljubljem pis-
lnonoga v p. g. Franc Filipič. V Ga-
berju (Kovinska ulica 8) je umrla v
torek v stai'osti (52 let trgovka ^ospo
| Terezija Krausova iz Zagreba, na
Dobi-ovi 32 pri Celju pa je umrl 08-
letui delavec Anton Turnšek. V reij-
.ski boiiiisnici so umrli: v nedeljo 29-
letna šivuja gdč". Gizela Ogrizkova iz
Celja, agilna Sokolica in plemenita,
rnačajna mladenka, ter 47-letna sluŽ-
kinja Rozalija Marovškova z Dobr-
ue, v ponedeljek 77-letna občinska
leva Kristina Cretnikova s Teharja,
v sredo «1-letna žena zakupnika Bar-
bara Pungerškova s Teharja, v če-
ti'tek tiiletna li'cerka cinkarniškegi
delavca Dragica Novakova iz Crcta,
v petek 80-letna prevžitkarica Mari-
ja Kadilnikova iz Hrenove pri Voj-
niku, v soboto pa (57-letni pomožni
delavec Jakob Raf iz Celja. N. p.
v in.!
so na razpolago. Prijavc sprejema
PUTNIK CKIJE, tel. 119 in Putnik
Mariboi-, tel, 21-22.
c Zahvala. Cinkarna, d. d. v Celju
je darovala namesto venca na grob
pokoj nega rudarskega glavarja g.
inž, Vinka Stergarja 200 Din za pod-
poro ubogiin učencem drž. dvorazr.
trgovske sole v Celju, /a kar se i-av-
nateljstvo. sole toplo zaJivaljuje. Kei'
je tudi na tej šoli večina ubogih di-
jakov, prosimo tudi drugo posamez-
uike in korporacije, da se jih ob
prilikah spominjajo s podporami.
c Nočno lekarniško službo ima od
22. do 28. t. in. lekarna »Pri križu«
na Kralja Petra resti.
c Gasilska in reševalna četa Celjc.
Gasilsko službo ima od 23. do 29.
t. in. IV. vod, reševalno II. skupina,
Vse Vase stanovanje se trese
Ce pelje mimo tovorni avtomobil. To
Vas gotovo moti. A Vaš kaielj?
Ali ne strese ta vsega Vašega telesa?
3ej(e &0%@MMš feonbone
pa ne boste kašljali.
Kaielj manj&irali večji
&m&i uspešno prepreči
Proizvod »UNION«, Zagreb
$oe%e hot \o*a
in Seta Lot meg
bo Va!« perilo, akoperetf privllno. PomisTitc
Ic, kako izdaicn jc Pcrsil.
1 zavitck Pcrsila zadostuje za 25—30 t vodc
Razcopite Pcrsil v mrzli vodi brez vtakc
primesi! Kuhajtc perilo »mo enkrat '/4 ur*
in ga izpirajtc najprej v topli, potcm ˇ
mrzli vodi.
__Tako pranje Vas bo gotovo vscstraniko
zadovoljilo.
Persil varuje perilo!
c Zglasitev mladeničev, rojenih le-
ta 1915., 1916. in 1917. Mestno pogla-
varstvo v Celju ra/glaša: Na podia-'
gi čl. 10. in 45. zakona o ustrojstvu
ypjske in mornariec tor doloril za-
easnegra pravilnika za rekrutiranje
mladeniCev za stalni kader se pozi-:
vajo vsi v mestu Celju bivajoči mla-
deniCi, rojehi v letih 1915., 1910. in
1917. ne glede na njih pristojnost, da
se zaradi vpisa v vo(i,. evidenco takoj
osebno zglase pri voj! reseren.tu. na,
inestnemu poglavars^vu, soba St. 6
med 9. in 12. dopol'dne. MladeniCi
morajo prinesti š seboj sledeče do
kumente: 1, krstni list, 2. domovpi-
("o, 3. družinsko polo (stara je ve-
ljavna le, če-pristpjni župni urad po-
trdi, da je osialo stanjeneizpr.eme-
njeno), 4. zadnje šolsko in učno iz-
pričevalo, 5. vojaške izprave in uvq-
renja starejSih zadrugarjev, .(>. potr-
dilo o svqjecasni voj. prijavi pri me-
stnem poglavarstvn v Celju. Odsotne
in obolele mladeniče morajo po <}b-
stoječih z,akonskih predpisih prija-
viti njih starši, bratje, sestre, sorod-
niki, stanovanje- in delodajalci. Ne-
vednost o razglasu ne opravičuje in
se bo proti vsakomur, ki se ne bi od-
zval temu pozivu, najstrožje posto-
palo. Rok prijave je do 15. januarja
1935.
<: Potres so čutili prebivalci Celja
in celjske kotline v sredo okrög 7.15
zjutraj. Trajal je približno dve se-
kundi, a ni povzročil žkode.
c Sokolska četa Trnovlje-Ljubeč-
na so prisrčno zahvaljuje vsem, ki so
s prispevki v denarju ali blagu po-
magali obdarovati revno deco na Mi-
klavževo.
c Pometaml Vse blago lanskega
leta in kar ni več moderno hočem
prodati za božičnico in sicer za vsa-
ko ceno, samo da pride iz trgovi-
ne. — STERMECKI.
c Najlepša in najprikladnejša BO-
ŽIČNA DARILA si lahko preskrbite
po najugodnejših cenah v trgovini
JULIO MEINL, uvoz kavo — uvoz
čaja, ustanovlj. 1802.
c Smučarje opozarjamo na izlet v
Mallnitz, ki ga priredi Avstrijski
turistični biro v Beogradu s sodclo-
vanjem Jugoslovenkega turing klu-
ba v Beogradu na podlagi reciproci-
tete. Odhod iz Celja 7. januarja. Vož-
nja in vsa oskrba za 14 dni 1.330 Din,
za 8 dni 934 Din. Zadevni prospekti
iuspokcijsko stroj. niojster g. Gradt.
• c Kino Union. Sobota 22. in nede-
J,ja 23. deeembra: »Bela sestra«. Ne-
popisno lep zvočni film. V glavnih
ulogah Helen Hayes, Clark Gable in
Levviy Stone. Glasba: Robert Stot-
hart. Dve zvoCni predigri. — V po-
nedeljek 24. t. m. zaprto. — Torek 25.
(božič) in sreda 26. deeembra: »Po-
mladna pesem«. Zvočni velefihn iz
Scliubertovega življenja. V glavnih
ulogah sloviti tenorist Rihard Tau-
ber, Willy Eichberger in Jane Bax-
ter. Dve zvoCni predigri. — Cetrtek
27., petek 28. in sobota 29. deeembra:
»Dirižibl, heroji zraka«. Velik letal-
aki zvo^ni film. V glavnih ulogah
«Jack Holt, Ralph Graves, Fay Wray,
ZA BOŽIČ
vaSim otrokom in mn
TI VA R
0 B L E K E
Za božično nakupovanje dovo-
Ijujemo na vse damske plašt^
10°|o popusta
«trän 4.
>Nova Doba« 22. XII. 1934.
Štev. 76.
Božična 1934
Kaj res se dete božje rodi
nocoj to tiho nod?
Kaj res nam angeli neso
mir a in sreče pojoč?
Ne hodi, dete, v ta čudni svet,
na njem ti dobro ne bo!
Sovraštva in bede poln je svet,
srce je človeku bolnö.
FRAN ROŠ:
A dete hožje rodilo se je,
tarn v jaslicah leži
in kakor mu zdaj je med nami hudö,
nikdar mu bilo še ni.
Božične zvezde zasijejo
naj sredi samotne nodi,
mordä nam v srca nalijejo
luči, miru, modi.
Tovariša
(Božična zgodba)
Prav tistega dne, ko je v velikem
letu osemnajstem zapadel prvi sneg, je
v vas dospelo njegovo pismo, pisano
najbrž s tujo roko, prvo po štirih le-
tih. Povedalo je, da Andrej Podhostnik
živi in se vrača v domovino. Pred šti-
rimi leti so ga Rusi v Galiciji vjeli
ranjenega in komaj je odnesel življenje.
Invalid je, morda je brez roke ali no-
ge, zdaj je že v Nemčiji in bo skoro
spet doma.
V vasi so pa menili, da že davno
trohni v grobu, ali pa je njegovo truplo
nepokopano segni^o v karpatskih go-
ran. Kaj le poreče njegova žena, ki se
je vedla že kakor lahkomiselna vdova,
so ugibali vaščani, in to ne brez po-
smeha ob misli nanjo.
Podhostnikova žena, temna v oči in
lase, še zmirom zastavna in dokaj mla-
dostna, je obstrmela ob pismu. Kakor
je dolgo koprnela po njegovem povratku,
dokler ni pričela verjeti v njegovo smrt,
jo je novica zdaj splašila. In težke so
ji bile noči brez spanja, ko je prisluš-
kovala zimskim viharjem, ali iz njih
morda ne jekne trdi korak Andrejev.
Srce se ji je krčilo v strahu. Poznala
ga je ponosnega, neprizanesljivega,
kadar je šlo za važne reči. Med prvimi
gospodarji v vasi je bil, ž njim je imela
troje otrok leto za letom do vojne.
Nato pa, ko je vojna trajala že tretje
leto, je rodila četrtega otroka, sina, ki
mu Andrej ni bil oče. Bil mu je oče
Jegor Pavlovič, ruski vojni ujetnik, ki
je delal na njihovem posestvu.
In zdaj je dospela dopisnica, ki je
pozdravljala domače in naznanjala dan
in uro Andrejevega prihoda. Pred že-
lezniško postajo naj čaka voz nanj. In
nikar naj se ga ne ustraSijo po tolikem
času.
Žena sama je napregla in sedla na
koleselj. Ko je z vajeti osvrkni'a ko-
bilo, je čutila, kako so ii v krču vztre-
petale roke, nato so ji zašklepetale
čeljusti. Svileno ruto si je potisnila
globoko na oči. Mudilo se ji je skozi
vas, mimo zijalastih vaških oken na
cesto, ki so na njej zmrzovali blatni
ostanki prvega snega. Nad polji je nizko
viselo zamolklo sivo nebo, zgodaj se
je bližal mrak.
Tako počasi je z vlažnimi očmi in
v razburjenju rdeča v obraz privozila
do kolodvora, da je iz daljave že raz-
ločila žvižg vlaka, prav skozi srce jo
je urezalo.
V hipu, ko je stopila pred vlak, si
je želela, da se pogrezne v zemljo pred
njim, ki ga je ljubila kakor njo on,
pa ji je bila predolga in težka samota
brez njega, dokler ni podlegla druge-
mu. Da, saj je tudi v tern le prvega
iskala, v njem ga je hotela zopet najti,
ko so ji trdili povsod, da je Andrej
mrtev. In zdaj naj mu živemu pogleda
v oLi!
Vlak je stal, gledala je po vozovih,
dokler iz zadnjega vagona ni štopil
majhen vojak, ki ni bil Andrej. Sledil
mu je drugi vojak, sključen, a 5e zmi-
rom visok, bradat, v rjavem ruskem
plašču je bil, na glavi mu je sedela
rumena ruska kučma. Bogl Prav tako
je bil oblečen kakor Jegor Pavlovič.
In vendar, kaj naj bi to bil njen mož
Andrej?
Toda kako počasi je lezel z vlaka,
pomagal mu je spremljevalec, pa ven-
dar je imel cele ude ! Z odrevenelimi
nogami se je silila bliže. Okrenil je
obraz k njej, obstalo ji je srce.
Je to Andrej ?
Mimo nje je nekam Strlel obraz, iz
njega so nemele prazne, očesne votline.
Gornji del nosu mu je manikal in
preko lie je teklo troje globokih braz-
gotin.
»Andrej!« je hotela krikniti.
»To je Andrej Podhostnik!« je mir-
no dejal vojak in se okrenil k slepcu:
»Tvoja ženal«
»Ana!« je zagrgral siromak in je
stopil rtarsvnost proti njej, kakor da
jo vidi. Iztegnil je roke okrog nje, po-
tisnil si jo je k sebi, ustnice ji je po-
ložil na lice in v griu ga je grabilo.
»Vrnil si se, Andrej!« je z velikim
naporom iztisnila izza trdih ustnic. Pri-
jela ga je za roko in ga vodila mimo
postajnega poslopja k vozu. Zamazan
nahrbtnik je vojak prinesel za njima, I
potem segel obema v roke in ju pustil
sama.
Počasi se je pomikal koleselj. Drug
poleg drugega sta sedela, polovico poti
brez besede. Sunkoma so se ji dvigale
prsi, ko je čutila njega, slepega, izmu-
čenega moža poleg sebe. Njega, nekoč
najpostavnejšega fanta v vasi. Njega,
ki je poln zdravja odhajal v vojno. In
zdaj ji je bil vsak pogled nanj kakor
sunek z nožem v srce. Velik, neodpust-
Ijiv je njen greh, varala ga je, ko je
najbridkejSe muke trpel v daljnem
svetu.
¦ »Uboga Ana!« je končno mirno de-
jal. »Prestrašil sem te preveč. Glej,
takole sem se vrnil ! Ne bodi huda
name zato!«
Stisnila mu je roko, izsušeno in sla-
botno, ki je včasih vodila plug in njeno
življenje s tako zdravo silo. Ko je zdaj
slišala njegov enakomerno tihi glas,
ji je bilo laže.
»Da si le nazaj!« je mehko dejala
in je zdaj z manjšo bojaznijo pogledala
v obraz, ki je njegov izraz sličil ne-
memu pogledu mrtvaške glave.
»In vendar si prišel! Vse bom rada
storila zate!«
Pokimal ji je hvaležno in morda je
bil nasmeh, kar je čudnega obkrožilo
njegova usta. Naslanjal se je nanjo
kakor velik otrok, ki si sam ne ve
pomoči.
»Kako je doma?* je s skrbjo vpra-
šal.
»Vsi so zdravi,« je odvrnila z zata-
jevano neodločnostjo. »Zrasli so. Po-
sestvo je, kakor je bilo. Tisočakov sem
nekaj naložila. Živine ni nič manj, če-
prav so nam jo med vojno jemali.
Zdaj bo bolje, ko boš ti doma.«
»Ti boš gospodarila kar naprej, jaz
nisem več za to. Prehudo me je uda-
rila nesreča. Še videti vas ne bom mo-
gel več, tudi zemlje ne več, z rokami
jo bom tipal, rad sem jo zmiraj imel,
to našo zemljo.«
Spet ji je bilo težko in Se huje ob
misli, da mu prikriva nekaj, kar bi ga
zadelo najtežje. In prav zato mu tega
ne bo smela zaupati, da ga ne poniža,
ne muči do kraja.
V mraku sta stopila v hišo. Otroci
so preplašeno strmeli vanj.
»To so naš oče?« je v joku vpra-
šala sed^mletna Micika, najstarejša.
»Ti si Micika!« jo je Andrej pobo-
žal po kodrasti glavici.
»In ti si Ivanček! Ti si pa Jožek!«
jih je gladil po laseh in licih in ustnice
so se mu v krčevitih sunkih zaokro-
ževale.
Umil se je, nato ga je Ana preoblekla
v obleko, ki jo je nekoč nosil, ko je
bil še zdrav in ni nihče sluts 1, kako
bridko gorje preži vanj. Ta obleka je
zdaj ohlapno visela na njem.
Segel je po svinjskem mesu, s še
večjo slastjo pa je goltal jabolčnik. In
roka mu je ves čas iskala njo, Ano,
in otroke.
Pripovedovali so mu o vsem, kar
se je ta leta v vasi godilo. In o tern,
kako je bilo z drugimi, ki so šli v
vojno in se jih toliko ni vrnilo. In o
tern, kako jim je zdaj, ko je mir in
imajo Jugoslavijo. Sosedje so priha-
hajali, da da vidijo, siromaka. Ko so
silili vanj naj govori, kako je bilo ž
njim, je le polagoma pričenjal z besedo,
kakor da mu je hudo o tern govoriti.
Strel mu je v Karpatih razbil obraz in
ugasnil oči. Komaj se je izlizal vsaj
toliko, saj ga vidijo. V napotje je bil
zdravim, prepuščali so ga usodi; stra-
dal je, živel po tuji milosti.
Poslušala je tudi Ana, povešala je
oči in trepetaje čakala, da kdo izmed
vaščanov zine besedo, ki bi iiapeljala
njega na njen greh. Tudi nanjo so
gledali tako, da je čutila, kako vsi prav
na to stvar mislijo, ali z besedo se je
nihČe ni dotaknil.
Tako so dnevi minevali, prišel je
božič, obilo snega je prinesel. Andrej
je sedel v kotu ob topli peči, po nisi
je stopical s palico v roki. Brado si
je dal ostriči. Z ženo in otroki se je
pogovarjal o živini, o letini, o vremertu,
o Jezusu, in čudovite zgodbe iz dalj-
nih dežel je znal povedati. Ana mu je
stregla pon;žna, vdana, skrbna. Otroci
so se ga privadili, lezli so mu v na-
ročje, njegovo kučmo so si natikali
naglave.
Med njim in njo pa je sedela skriv-
nost, vsako njeno misel je obvladovala.
Klonila je glavo pod njeno težo, ko je
po prstih hodila mimo njega, saj včasih
ni vedela, ali spi, ali bedi, ko je sam
negibno sedel ob peči in je bila vsa
hiša polna njegovih praznih, mrtvih
OČI.
Andrejeve misli pa so tipale naokrog,
slutile so nekaj kakor skrivnost, ki
se prede okoli njega v tej hlši, pa je
slepec ne more zajeti. Če bi odprl oči,
morda bi se mu razodelo, kar tiSina
vase skriva pred njim.
»Pa kaj ti je, Ana, tako si tiha, tako
zakrita? AH ti nisem storil prav, da
sem se vrnil takole, kakor sem se?«
»Zdaj je spet vse dobro!« se je
izmikala in ga je božala po čelu, po
licih, po rokah. In ni se ganila od
njega, dokler ji ni priznal, da je tudi
njemu dobro zdaj.
In o božiču je bilo, na sveti dan je
bilo, ko je popoldne prišla k njim
Andrejeva sestra Mina. Nikoli, že izza
bratove poroke ni bila prijazna Ani.
Iz daljne vasi, kamor se je bila priže-
nila, je dospela zdaj, da vidi brata.
Ani je privoSčila komaj nekaj mrzlih
besed, kar k bratu je sedla, mu pri-
povedovala novic, prigrizovala pridno
in si nalivala jabolčnika.
Ana je vedela, da se bo zdaj zgo-
dilo. Skrivnost. lei }• tefcalat mod n}o
in možem kakor gora, se bo razodela.
In nekam laže ji je bilo v pričakovanju,
da pade stena med njima. Plačala bo
svoj greh, rada se bo pokorita zanj,
da bi le on vzdržal ob razočaranju.
Prosila ga bo, da sme ostati tu in mu
služiti kot zadnja dekla v hiši. In Če
ji tega ne dovoli, pojde daleč kam
služit do svojega zadnjega dne. In
potem ji za vselej odleže.
Hodila je v hieve, v kuhinji se je
mudila, a ni mogla prijeti za nobeno
delo. Hodila je, kakor da se poslavlja
od hiše. In otroke je gledala, kakor
da jih je že izgubila. Pri tern je čutila,
kako se v hiši zdaj razodeva njen greh.
Da bi moževa muka ob grenkem spo-
znanju ne bila bolj päleca od njene !
Kakor v omotici je stopicala sem in
tja, dokler ni sedla na lestvo, slonečo
pod kozolcem, in ni čutila mraza, ki
je ostro vel semkaj z zasneženega
polja.
Klicali so jo otroci z dvorišča. Trudna
se je napotila k njim in v kuhinjo.
Svakinja je bila pravkar odšla.
Ni se upala stopiti v hišo, kjer je
sedel Andrej. Vse tiho je bilo tarn.
Otroke je poslala v hišo k njemu.
Njihove glasove je slišala, a njegovega
ne, tih je bil med njimi.
Skuhala jim je lipovega čaja z me-
dom, ki ga je Andrej rad pil. In zdaj
je morala nesti skodelico njemu. Skri-
vala je oČi pred njim, ki je slep ni
videl, ampak spoznal je njen korak,
saj se je zganil njegov obraz kakor
ob občutku nenadnega udarca.
Otroci so stali pred jaslicami in se
pogovarjali o Jezusu, angelih in ovčicah.
»Ana !« je dejal s pretrganim glasom.
Zaneslo jo je k njemu.
»Ali je vse to res, kar si mi za-
molčala?« se je ozrl vanjo z vsem
izmaličenim obrazom, s praznimi očes-
nimi jamami.
»Res je!« je žepnila. In ni mogla
izpregovoriti besede, ki naj prosi od-
puščanja.
»Kako je vse to tako prišlo?«
»Povem ti vse,« je zajela sapo.
»Odpustiti mi ne boš mogel, če te še
tako prosim. Poženefi me od hiše.«
Z roko ji je ukazal, naj sede. Od-
valil se ji je kos kamna z duše. Hvala
Bogu, da se mu zdaj mora izpovedati,
• njemu, ki ga je žalila in ga je nevredna.
Polglasno mu je govorila. Mrak se
je delal v nisi, dobrodejen mrak. Andrej
je sklanjal glavo kakor pred udarci,
ki bodo padali nanj.
»Govorili so vsi, da si padel, kakor
toliko drugih. In glasu o tebi ni bilo.
Noči sem prejokala. Z delom sem se
motila in s skrbmi in z otroki. Potem
je prišel on, Jegor Pavlovič . ..«
Spreletelo jo je kakor v vročici.
»Ruski vjetnik je bil, tu je delal
pridno, otroke je rad imel. Plah je bil
izpočetka, potem pa se mi je včasih
zdelo, da sili vame. In lepo je govoril,
otožen človek je bil, in nekoč se je
zgodilo, da mi je razburkal kri. Na-
zadnje sem spoznala, kako je z menoj.
V sramoti sem se zavedla vsega in
nisem hotela, da še ostane pri nas.
Moral je iti. Poslali so ga na Goriško,
tarn je delal cesto tik ob fronti. Enkrat
je še pribežal semkaj in da sem se ga
rešila, sem ga ovadila orožnikom.
Odvedli so ga nazaj. Pozneje mu je
granata odtrgala nogo in v bolnici je
umrl. Želel je, da mi sporoče njegovo
smrt in da me prosi, naj mu oprostim.
Otroka naj ne zavržem, rajši naj ga
kakorkoli spravim k njegovim staršem
v Rusijo, ki je on sam ne bo nikoli
več videl.«
»In ta Jegor, kakšen je bil ?« je
vpraSal Andrej z zamolklo zvenečim
glasom.
»Bil je velike postave, močan in
svetlolas, doma v tulski guberniji, v
Karpatih je bil vjet. Trideset let mu
je bilo, ko je bil tu,« je zajokala.
»In otrok?«
»Pri tujih ljudeh je, plačujem zanj.
Leto dni je star. Ime mu je Ciril.
Mnogo sem pretrpela zanj pred ljudmi.
Odpustiti mi tega nikoli ne mores,
zapravila sem vse pravice do 'tebe. V
miru pojdem in besede ne boš čul o
meni. Staba sem bila in Šibka, še bolj
pa lahkomiselna, žalila sem te tako
grdo. Pokorin se hočem do konca.
Vsega sem kriva sama. In ti si tedaj
trpel in toliko, da te niso ubili tarn . ..«
»Saj so me ubili !« je vzplamtel.
»In tebe so tu ubili! Vse so nam
pogazili. Kdo bo dajal račun za vse
to? Kdo ima vse to na vesti? Mili-
jone zrtvpyanihP Np Ti. no i»7 ne on
ni?mo krivi!«
Stisnil je pesti in ž njimi udaril v
svoj spačeni obraz, zaškripal je z
zobmi.
»Nimam pravice in tudi ti nimam
kaj odpuščati. In ti si mi dobra. In
otroci. Brez tebe poginem. Saj bi, ne
bojim se. Toda otroci so tu, zemlja
je tu. Še slep bi rad živel, toda niti
minute ne zaradi sebe. Zaradi vas sem
živ ostal in dokler bo>te dobri z menoj,
se mi bo izplačalo tudi to revno, po-
kaženo življenje.«
»Ne poženeš me od hiše? Zadnja
dekla ti bom, brez vseh pravic hočem
biti, da le smem živeti zate.«
Pokleknila je predenj, in ko je za-
čutila njegovo roko ob glavi, jo je
stisnila k ustom in zmočila z vročimi
solzami.
»Vstani, ne joči nikoli več!« je
bruhnilo iz njega. »Bodi mi žena, po-
zabi gorje, kolikor ga mores ! Z menoj
bodi! 0, kako rad bi zdajle izpregledal!«
Vstala je in se opotekla:
»Predober si, nisem tega zaslužila-
0 Bog!«
»In otroka hočem imeti tu v hiši I«
Vstal je tudi on in dvignil dolgo,
suhljato roko skoro do stropa :
»Tudi ta otrok je naš. Moj tovariš
je bil, ki mu je življenje dal. Morda
sva si v Karpatih stala kdaj blizu
nasproti. Sovražnika, pa vendar tova-
riša, brata. Moj tovariš je bil, §e več
so mu vzeli kakor meni. Vse so mu
vzeli. In ta otrok mora k nisi, mora
biti tudi naš . . .«
Na ves glas je zajokala in se sesedla
na klop ob peči. On pa je glavo sklo-
nil k njej, v svojem naročju jo je
prestregla, nato ga je poljubljala na
prazne oči, na brazgotine v licih.
Pred njima so stali otroci, jokali so
kakor v brezumnem strahu pred stvarmi,
ki se ne dajo razumeti
Božična noč je bila zunaj. Sneg je
iznova pričel mirno naletavati, da s
čistim, lahkim srebrom še mehkeje
prekrije izmučeno zemljo.
Nova tiisa
s 3 sobami, 2 kuhinjama in pritiklinami,
oddaljena 15 minut od mesta, se proda.
Vprašati na Ostrožnem št. 45.
Štev. 76.
»Nova Doba« 22. XII. 1934.
Stran 5.
Vesel bozic in srecno novo leto
zelijo r&asle^dnje tvrdlce in obrati
« Drago Gams F. S. Lukas, Celje Franjo Dolžan mehanično podjetje žganjarna, tovarna likerjev, industrija sadnih sokov Ce!je, Za kresijo Celje, PreSernova ul. 16—18 • Karl Loibnör Restavracija Narodni dom Slavko Šafar Matevž Zadravec Mihael Dobravc delikatesa, specenjia. devno sveža Vjktor Hohnjec koloniale, specerija pekarna slikar in pleskar I Celje, Kralja Petra c. Celje Celje, Kralja Petra c. Celje, Gosposka ul. Celje, Glavni trg Jakob Kovač Franc Dobovičnik Pr. Junger Ivan Vozlič krojaški mojster manufakturna in modna trgovina, industrija prešitih odej in perila delikatesna trgovina frizer za dame in gospode Celje, Razlagova ulica Celje, Gosposka ul. Celje, Prešernova ul. Celje, Vodnikova ul. Hotel „Posta^ Franc Rebeuschegg Knjigarna „Domovina" Anton Petek M. Hubert trgovina Celje Celje, Kralja Petra c. Celje, PreSernova ul. — Dečkov trg Stefan Hohnjec Matija Esih lvan Reicher ßetl Pušnik Hotel »Zvezda« mesar — stojnica mesar mesar pletilnica—entlanje Josip Žumer Celje, Glavni trg Celje—Breg Ce\je, Ljubljanska c. Celje, Cankarjeva c. Celje, Glavni trg Kavarna ,Merkur" Ignac Lebič Josip Kirbiš Roza Zamparutti pekarna, tovarna kvasa in slada delikatesa in zajtrkovalnica Celje Celje Celje J. M. Sane Gostilna .Zeleni travnik' Anton Čoh Prva celjvsakna a^ b™varija in Nikola Lončerevic točilnica delikatesa (Reberšak) frizerski salon kemična čistilnica čevljarna Celje, Vodnikova ul. Celje Celje, PreSernova ul. Celje, Gosposka ul. Celje, Glavni trg 9 jos jagodiö Prostovoljna gasilna in reševalna četa v Celju Franc Sod|n specerija in železnina želi svojim dobrotnikom in darovalcem vesele praznike in srečno novo leto ter se jim pri- parna opekarna Ljubečna srčno zahvaljuje za podporo v starem letu in prosi za nadaljno naklonjenost tej dobrodelni pisarna Celje in človekoljubni instituciji Celje, Glavni trg-Gubčeva ul. Razlagova ul. Vesele božične praznike in srečno novo leto vsem cenj. gostom _ o „u«i«:i, u«*«i o ¦: „i" Vincenc Janič R- Grobelmk Hotel „Bell vol pekarna Hotel „Union' M. SiliČ frizerski salon za dame in gospode (F. LebiČ) Celje, Gosposka ul. Celje Celje, Glavni trg — Kocenova ul. Celje Vinko Kukovec Beti in Ferdinand Krašovec Anton Drotenik P. Matkovič obi. konc. mestni tesarski mojster, parna žaga in lesna trgovina pekarna mesarija točilnica Celje—Lava Celje, Cesta na grad Celje, Mariborska c. Celje, Gosposka ul. Zaloga žarnic, električnih likalnikov, plinskih kuhalnikov, instalacijskega materijala za luč in plin, radio aparati i. t. cL MESTNA ELEKTKARNA IIS PLINARNA CELJE
Stran 6.
»Nova Doba« 22. XII. 1934.
Žtev. 70.
Redakcija in uprava »Nove Dobe« Celje * Prva celjska čistilnica in likalnica Jožica Leskovšek kemično čiščenje, likanje, plisiranje Celje, Gosposka ul. Zvezna tiskarna Celje
Hotelska družba v Celju Vesele božične praznike in srečno novo leto vsem cenj. gostom Hotel „Evropa"
Abedin Zečirevič slaščičarna Celje, Samostanska ul. Josip Kolar čevljar Celje, Samostanska ul. Anton Uršič damska konfekcija »Uran« Celje, Pokojninski zavod Bonboniera A. Hriberšek Celje Gostilna „Branibor* Celje, Kralja Petra c.
Pivovarna „Union" ¦ ,' ' D. Naprudnik Celie Franc Pocajt valjčni mlin Teharje prodajalna Celje :Kralja Petra c. Leo Inkret vodovodne instalacije, sanitarne naprave in centralne kurjave Celje, Dečkov trg 2 Simon Gaberc trgovina z moko Celje, Razlagova u\.
Josip Gorenjak gostilničar in mesar Celje, Kralja Petra c. A. Ušaj gostilna »Skalna klet« Celje, Cesta na grad Kino „Union1' Celje Pavla Sluga trgovina ročnih del Celje, Vodnikova ul. Franjo Vehovar tovarna pohištva Celje
Karol Florjančič clektrotehnično podjetje Celje. Cankarjeva c. Drogerija „Sanitas" - ) Celje, Alel rsandrova ul. Anton Oražem krojaški moister _L Franc Jakše trgoveč
Celje, Gledališka ul. Celje, Ljubljanska c. podružnica: Cesta na grad
Vpliv zvezde rdjstva na človekovo življensko pot
V znamenjü p ö vodnega ; mo-
ža od 20. I. do 19. II. rojene osebe So
oblasti željne, samosvoje, vendar ze-
lo nadarjene. Življenjsko pot pod
vplivom svojega.nagona po dviganju
često izpreminjajo, žal da se(njlh ve-
like sanje in bogati načrti täko malo
uresničijo, ker tem osebam manjka
stalnosti in zanosa. Svoje talent e
začnej;6 izkoriščati šele, ko se umi-
rijo. Literatura in dušeslovje naj-
deta v osebah, rojcnih v tem času,
svoje ¦'najženijalnejše zagovornike.
V znamenju r i b e rojeni od 20. II.
do 20. III. so duševno bogati na svo-
jem fanatizmu. Gorje, Če jih je živ-
ljenje v njih fanatizmu utrdilo, gor-
je, Če pravočasno niso mali krotiti
svoje volje, ker njih življenjska pot
se potem vzpenja strmo navzgor. Ta-
ke osebe še razumljivo, naravno
stvar zapletajo v mistiko, na vsakem
koraku slišijo in iščejo glas ono-
stranstva. Ako ostanejo v življenju
samostojni in nevezani, zavzamejo
radi mesta reformatorjev. Nasprot-
no pa so taki fanatiki prav prijetni
življenjski partnerji, ako so pod vpli-
vom vzgoje v svojem fanatizmu po-
pustili do neke znosne mere, ker ra-
di in mnogo govorijo, se radi zaba-
vajo in irnajo smisel za duhovito hu-
moristiCno razpoloženje.
V znamenju ovna rojeni od 21.
III. do 20. IV. so temperamentni, im-
pulzivni značaji. Navdušujejo se'ža
vsako stvar, itoda njih navdušenjc
kaj kmalu ugasne. So precej nestal-
ni značaji, njih nestalnost pa ščiti
prilagojenje, ki ga lahko sniatramo
pri takih temperamentih kot pose-
ben talent. Nobena stvar jih ne naj-
de nepriprävljene' in tüdüza itäjveö-'
je gorje so često navdušeni, ker ,-ü
tem se jirn. izpremeni življenjski tok
ter enolična v'sakdanjost.
V znamenju bika od 21. IV. do
20. V. rojeni so melanholični, diišev-
lio izredno globoki značaji. Življenjc
jih peha iz. položaja v položaj, ljube-
zen jim trosi razočaranjo. Preko naj-
hujšega gredo sicer s strtim srcem
in bolno dušo, ampak s pojočim gr-
lorn preko ovir. Te osebe, so izredno
talentirane, pa naj vzamemo umet-
nost ali znanost, povsod ^si znajo pri-
dobiti prvo mesto, zal'da v svoji ob-
Cutljivosti radi popustijo pri ustvar-
janju svojih del.
V znamenju dvojčkov rojeni od
21. maja do 20. junija so raztreseni,
vendar zelo podjetni značaji. Hite po
življenjski poti, ne oziraje se na des-
no in levo. Tako je ra/umljiyo, da
festo zdrknejo s tira svojih načrtov.
Njih raztresenost jim ne preputti
prevclarka, zato se tako težko z izr
gubljene poti zopet vrnejo na pravi
tir. Njih sposobnosti so velike, po~
sebno in prvo mesto zavzema diplo-
macija, iznajditeljski talenti, ki se
pa navadno končajo, ko se razvijejo
iz, njih delovanja pridobitveni viri.
D^lajo le toliko časa,; dokler. ne pp-
žanjejo sadov, da bi pa svojo zami-
sel izpopolnili- in se resnično dvig-
ni'U do vi^ka, jim nedostaje stalnosti
in; volje.
IRojeni v znamenju raka od 21.
junija do 22. julija so težko razum-
ljivi in'¦ nepristopni značaji. Svoje
skiüvnosti in svoje težnje hranijo
globoko zaprte, a navadno jirri vse to
nič ne koristi, ker zaradi svoje he-
pristopnosti radi zabredejo v nepri-
jateljske kroge, kjer najdejo rnnogo
iz.dajalcev. Svojo 6ustvenost glohoko
zapirajo, kakor ves ostali značaj tei"
jim je življenjska pot polna razoča-
r'anj in ncprilik. Tudi v^goja jim
njih zaprtosti ne more izbrisati.
»-'¦¦'V znamenju leva rojeni od 23. VIII
do 22. VIII. imajo močan in energi-
čen temperament, predvsem pa se v
njih duševnosti odraža želja po uži-
vanju in ljubezni. To so osebe, ki
zmagujejo tudi v najtezjih ovirah in
ne klonejo v nobeni nepriliki.
znamenju Device rojeni od 23.
cVIIl. do 22. IX. so globoki misled,
prevdarni in zelo samosvoji značaji.
Ne zanima jih obiležje življenja kot
.tako, ampak jedro življenja, zato so
vtuHi njih üstvarjajoCa dela preplete-
1 na i na'jtezjimi in najglobjimi živ-
ljenjskimi problemi. Značaji pa, ki si
pod vpliVom vzgojb niso mogli po-
fiökati te edino prave pati, so sami
s seboj nezadovoljni, gredo skozi živ^ii
ljenje kot godrnjajoči stai-čki, no/a-
dovoljneži in kmalu ovenejo.
•Znamenje rojstva t e h it n i c e od
23. IX. do 21. X. prinaša inehl^,
sangvinične tempcramente, ki .si iz.
življenja ne delajo nobenih skrbi in
jim je vse raÄurnljivo, vse jasiio. Ne
spuščajo se v nobene problenic, tičo-
če se njih okolice, žive veselo za svo-
je naloge in dolžnpstii^.^,,•;'..,.v._ ..
V znamenju škorpijbna roje-
ne osebe od 22. X. do 21. XI. so boga-
to torišče razliCnih Čustev, njih dii-
Ša je središCe vsakovrstnih želja, ki
jih zaradi svojega izpremenijivega
toinperamenta nikdar ne morejo v/-
polniti. Ljubezen jim na življenjski
poti stavi največ zaprek, ker v nj&j
le. redko najdejo popolno srečo in
uteho svojih teženj.
V znamenju strelca rojeni od
22. XI. no 20. XII. so pridni, mirrii.
predvsem pa podjetni značaji, ki Si
utirajo mircn življenjski položaj le
jia osnovi svoje pridnosti in osebne-
ga zanosa.
V znamenju k o z o r o g a rojene
osebe v dneh od 21. XII. do 19. I. so
rezervirani, hladni značaji, katerini
življenje in življenjske prilike ne mo-
rejo do živega. Brez razburjenja, ja-
dikovanja, bre/, prcrivanja in siljenja
si orjejo gladino življeiijske oti.
Grafolog Karmah.
Otroci, rojeni pod zapore dnimi solnčnimi znamenji
štev. 7().
»Nova Doba« 22. XII. 1934.
Stran 7
Solnčno obsevanje v hiši
z ultravioletno - modrim solncem za
obsevanje svetovna znamka .Heilsonne'
Heliolux
in
Domače zdravljenje
z radijem
Jugo - Hadium - Em an at or
In Jugo-Badium-Kompresa
Sredstvo proti telesni in duševni utru-
jenosti, revmatizmu, prolinu, išijasu,
živčnim boleznim, arteriosklerozi, hrbtnim bolečinam pri ženah, boleziim jeter odn.
žolča i. dr.
Razen qmanatorja in komprese priporočamo ostale naSe preparate, kakor:
»Jugo-Hadium-Sol za kopanje, Jugo - Badium - Fluid za živčne bolečine (utru-
jenost) in Jugo - Badium - Kremo za kožne izpuščaje«
Odobreno od AVin. soc. pol. in nar. zdrav. S. Br. 23.576/33.
»Jugo - Badium« centrala za Jugoslavljo, Zemun
Glavno zastopstvo za Dravsko banovino
VILKO MOPPE • CEI.JE
Krekov trg 8
DARILA
za božič in Novo leto
dopisnice božične in novoletne, kreppapir, barvani in svileni papir, jaslice, sveče,
čudežne sveče, nadalje okraske za božično drevo, reklamne kolcdarjc v veliki izbiri
po najnižjih - cenah kupite v
knjigarni in trgovini s papirjem
Franc Leskovšek
Celje, Glavni t r g 16
NOVO! N01/0!
Ce-De nogavice
kravate - dežniki
VASE BLAQORODJE!
Vljudno javljam, da sem ustanovil v Celju, Kralja Petra cesta 13
specijalno trgovino nogavic znamke Ce - De
kjer bom imel veliko izbiro vseh vrst nogavic v vseh kvalitetah
in vseh modernih barvah — V trgovini bo popolna zaloga naj-
modernejših — od najcenejših do naifmejših — nogavic za otroke,
dame in gospode — Predajalo se bo samo prvovrstno kvalitetno
blago, brez vsakih pletilnih napak — Ker se bom potrudil, da
Vas v vsakem oziru kar najbolje postrežem in Vam nudim to,
kar Vam je do danes moglo nuditi le velemesto, upam, da me
počastite s cenjenim obiskom in me|poverite z Vašim naročilom
V tej nadi znamujem in se vljudno priporočam
CERLINI iPecijalna trgovlna nogavic CELJE Kralja Petra C 13
„Gugalnica"
Ljubljanska drama je v torek 18.
i. m. zvečer uprizorila v Mestnem
gledališču v Cclju »Gugalniro«, ve-
seloigro znane češke igralke in pisa-
teljioe Olge Soheinpflugove. »Gugal-
nica« je napisana '/., dobrim poznava-
njem odra, dejanje je živahno in pre-
pleteno z zdravim humorjcin, ki pre-
haja včasih v rahlo satiro, posamcz-
ni tipi so krepko izdelani. Avtorica
imenuje svoje delo »deflacijsko ve-
seloigro«, ki se godi v času finanCnih
perturbacij na pragu svetovne go-
spodarske ki-ize. Glavni nanien igre
je, da zabava, in to je avtorici uspe-
lo.
Bežiser g. Milan Skrbinšek, ki je
namesto g. Zeleznika tiidi igral ulo-
go Vaclava ter nstvaril izvrsten lik
malega trgovca in plahega ljubim-
ca, je dal igri razgibanost in uCin-
kovito cnotnost. Zlasti se je odliko- «
vala ga. P. Juvanova v ulogi humor-
ne in originalne kuharico - milijo- |
narke Mary. Zelo simatičen par sta
bila gdč. M. Danilova in g. Jan kot
Anarnarija in Vena. Ga. Medvedova
(vdova Mary) in g. Lipah (notar) sta
nudila solidno, pretchtano igro. V
manjših ulogah sta se uveljavili gdč.
Gabrijelt-ičeva in Fratnikova.
Scenerija. in iluminacija sta ustre-
zali, gledališčc je bilo polno, občin-
stvo pa je po vsaki sceni živahno
aplavdiralo. Igra in igralci so doži-
veli lep uspeh. — p —
BOŽIČNE
SVEČANOSTI
boste slišali na. SVETI VEČER, če si nabavite takoj
PHILIPS RADIO
SPREJEMNIK
Ugodna mesečna odplačila
Aparat 961a po 115 Din meseč.
„ 940a „ 165 „
n 836a . 265 „
Se priporoča
R. JELEN
PHILIPS RADIO ZASTOP
CELJE, ALEKSANDROVA ULICA 9.
Franjo Dolžan
Celje
Za kresljo
Telefon 24S
PUPILARNO VAREN ZAVOD
HRAHILNKA DRAVSKE BANOVINE
cnii
prei lužnoštajerska hranilnica
Sprejema hranilne vlo-
g3 na knjižioe in tekoči
ra6un*lzvršuje vse v de-
narno stroko spadajo-
Če posle najkulantneje
Za vloge jamči
Dravska banovina
z vsem svojim premoženjem In vso davöno močjo
Usianovljena leta 1864.
Pod stalnlm driavnlm nadiorttvom
Celjska meslna hranilnica
V CELJU, KREKOV TRG (w lastni palaöi pH kolodvoru)
Za hranilne vloge
jamči poleg pre-
moženja hranilnice
še mesto Celje
z vsem premože-
njem in vsodavčno
močjo
Novim hranilnim
vlogam jetakojšnja
izplačljivost v go-
tovini s posebno
uredbo brezpogoj-
no in v vsakem
prirneru zajameena
Streb 8.
»Nova Doha« 22, XII. 1934.
Štev. 76
Paromlin in munjara d. d.
Üakovec
Komisijska zaloga: Celje, Cesta na grad.
Priporoča prvovrstne mlevske izdelke.
Dve zpačni meblovani sobi
z event, oskrbo sc oddata. Naslov v upravi
lista.
Srebrn jedilni pribor
skoro nov, za 6 oseb, se proda. Priložnostni
nakup ! Celje, Gubčeva 1.
Dvokolo
damsko, malo rabljeno in dobro ohranjeno
se kupi takoj. Naslov v upravi lista.
Lokal
v Sokolskem domu v Gaberju se odda. —
Pojasnila daje Sokolsko društvo v Celju.
Velika izbira zimskih rokavic
pri rokavičarju Ivanu Frlc'u« Celje»
Glavni trg.
U veliki izbiri Vam nudi 2a božič
knjigarna in papirnica „DOITIOVIna
Celje, Kralja Petra cesta 45 nabavo
lepih kniig, muzikalii, nis. potrehščin
Mladinske kniige s 50% popustom
§umijasfa oßufev - prava oßufev
za dez, ßfafo in sneg
22
Za decke
Din 29 —
29.-
Za gospe
39.-
Sneške, toplo podložene
29.-,
Za vsak par gumijastih
škornjev zahtevajte lufa
vložek.
Za decke Din
79.-
AaMa.
Izblro novega pohisfufl
In stolov v trpežni izdelavi, po ugodnih ce-*
nah dobite pri tvrdki Baumgartner Marija,
Celje, Cesta na grad 47 (5 minut od ko-
lodvora).
Lepo stanovanje
3 sobno in 2 sobno na periferiji mesta,
oddaljeno 7 minut, se takoj odda. Naslov
v upravi lista.
Lepo stanovanje
obstoječe iz 4 sob, kopalnice in kuhinje. se
s 1. januarjem ali 1, febiuurjem odda. Po>
izve se AškerČeva 3, I. nadstr., Ievo. '
Vsi, ki potujete za božič na oddih in dopust,
nabavite si že par dni pred potovanjem vozne listke za tu- in ino-
zemstvo po originalnih cenah ¦% ¦¦ W 0^ ¦ 0W ff
pri ofic. potovalnem biroju, konces. menjalnici f f Wr V I IV 9 ¦%
Najkulantnejša prodaja in nakup Celje, Krekov trg1 - Telef. 119
vseh VALUT! Maribor, Telefon 21-22
Tudi za mal denan dobite
lepa božična darila
kakor: pisemski papir, albume, nalivna peresa, koledarje, božične okraske,
krep-papir, umetno listje, božične in novoletne razglednice, vse v
veliki izbiri v knjigarni in v c 1 e tr|g o v in i s papirjem
K. OORIČAR vdv., Ccijc, Kralja Pctia w. 7
QEUSKd POSOJILNKfl d.d.
V QCUM
V LASTNI HIŠI
NÄRODNI DOM
Glavnica In rezerve nad
Din 14,000000'—
Rupuje In pro«
da ja devize In
valute
Izdaja uverenje za
izvoz blaga
Sprejema hranilne
vloge na knjižice in
tekoci racun ter nndl
za nje popolno var-
nost in ugodno
obrestovanje
Podružnici:
Maribor, Šoštani
Urejuje »ado P«čnlk. — Odgovoren za konzorcij »Nove Dobe« in Zvetno tlikarno Milan ö«ttna. - Oba Y C«lju.