URN_NBN_SI_DOC-OLEN2YWF
OPOZORILO NA NEKO NESPREM ENJENO STANJE M artina Š ircelj Tem eljna naloga knjižnic in knjižnično-inform acijske dejavno sti je, da posreduje vsakem u uporabniku glede na njegove delovne, izobraževalne, raziskovalne in k u ltu rn e potrebe knjižno in neknjiž no gradivo z vseh področij znanja, znanosti in kulture. V tej osnovni nalogi je opredeljena vloga knjižnic kot dejav nosti posebnega družbenega pom ena — zavoljo te naloge družba knjižnice potrebuje. V sedanjem težkem gospodarskem položaju pogosto, na vsakem koraku ugotavljam o in objavljam o v zapisanih resolucijah in skle pih najvišjih republiških in zveznih organov, kako m oram o za iz boljšanje gospodarskega položaja sedaj in v prihodnje bolje stro kovno izobraževati, usposabljati in razvijati lastno pam et, n aslanjati se na lastne ustv arjaln e sposobnosti na vseh strokovnih področjih in nivojih; le tako nam bo uspelo prem agati usodno odvisnost od tu jih licenc — tu je pam eti. Človekove ustv arjaln e kapacitete, človekove raziskovalne in proučevalne sposobnosti se m orajo napajati, da bodo rezultati boljši in zanesljivejši — zato je aktualna, strokovno in znanstveno zanes ljiv a inform acija strokovnjakom vseh nivojev v vseh strokah v raz vojno hitrem in tehnološko naglo sprem injajočem se svetu nujno potrebna. Ta inform acija obstaja v gradivu, ki ga pridobijo knjiž nice, še posebej tiste — univerzitetne, specialne in nacionalne, ki so nam enjene strokovnjakom , raziskovalcem , učiteljem in študentom . P rav v pridobivanju tega gradiva pa se besede, zapisane v ome njenih resolucijah in sklepih, povsem in vedno bolj razlikujejo od stanja, ki je v praksi; pravzaprav praksa povsem izničuje besede in sklepe, ki so življenjskega pom ena za naš obstoj in za izhod in vse težjega gospodarskega stanja. Našim strokovnjakom in raziskovalcem se je dostop do pom em b nih inform acij, ki obstajajo v vedno obsežnejši lite ra tu ri v svetu, od 1979 dalje vztrajno in postopom a onemogočal in v letu 1984 so se
RkJQdWJsaXNoZXIy