LUt «a koristi delavskega ljudstva. Delav- cl so o p ra v i če ni de vsega kar produclrafo, ua številko v oklepa|u-ki a« nana|a poleg v a. šega naslova, prilepil«, nega spoda|ali na ovitku. Ako (155) |e številka . x 7 teda| vam s prihodnjo številko našega lista poteče naročnina. Prosi, m o ponovite |o takoj. This paper Is devoted to the Intereets o! the working claee. Workers are entitled to all what they produce. t)nt*r.d an •eeoud-oliua matter, IHe. 6. 1907, at th* at Chicago 111. uttder tbe Act «f Coof r«M o( Mar« Delavci vseh dežela, združite se it orru» rd. IK79 Office: 2146 Blue Island Ave, Chicago, 111., 23. augusta (August), 1910. Ameriške socialistične stranke za medna rodni socialistični kongres. ako bi vlada dala zapreti samostane. Ta.dogodek pa tudi dokazuje, koliko menihi spoštujejo peto božjo zapoved : Ne vbijaj I , — Rudolf, sin sladkornega kralja Klaus Sprekelsa je dejal pred kratkim: "Pričakujem, da bo ve-lekapital skušal v jeseni provzro-čiti narodno krizo, da bo ljudstvo zopet glasovalo za republikance starega kopita (Standpatters). Sin kapitalist« je govoril jasno in določno. V jeseni naj pa ljudstvo govori odločno. Glasuje naj za socialiste. Kedar bo socialistična večina v državni zbornici, bo kapitalistom odzvonilo za vselej provzročati gospodarske krize. Ljudstvo odloČi se! — V Philadelphiji, Pa so zaprli J. Busnihela, ker je prodajal pekom smrdljivo jajčjo kašo. Peki so rabili ta gnoj za raznovrstno pecivo. Busmhcl je kupoval smrdljiva jajca, ki so že mesece, pa tudi že leta ležala v klavnicah. Ta jajca so vsebovala v sebi hud (»trov. Agent Cassid.v, ki je vslužben pri državnem poskuševališču za živila, je zaplenil ta gnoj in ga izročil v preiskavo. Profesor Lavall, kemik in dr. H. K. Kosenberger, bakterijolog sta brizgnila t., gnojnico, ki so jo prodajali ljudem za živež, kuncem pod kožo. Kunci so poginili v dvanajstih minutah. Ta najnovejša kapitalistična cvetka zopet dokazujet kam človek zabrede, ako mu je dolar več kot človeško, življenje. Ko so v Avstriji zaprli častnika ITofbauera, ker je starejšim časnikom baje pošiljal ciankali, da bi hitreje avanziral, se je zgražal ves svet. Nihče se pa ne zgraža nad lopovi. ki prodajajo ljudem navaden strup, da bi obogateli. Po kapitalističnih načelih je taka lum-parija v redu, ker je najkrajša pot do bogatstva. Pa naj se še kdo oglasi in reče: Da ni kapitalistična človeška družba skozinskoz gnila in korumpi-rana. 4 Ali ni skrajni Čas, da se tako družbo spremeni? Cîrajk premogarjev v državi Illinois. SIOVENCI V SYGAN, PA. IN OKOLICI POZOR. Vsem, ki se hočejo vpisati v slov. soc. klub št. 19. naznanjam, da se vrše seje vsako tretjo nedeljo v mesecu. Začetek je ob 2. uri popoludne. Na delavski praznik (Labor day) dne 5. sept, priredi klub veliko veselico 9 shodom. Na shodu bo govoril sodr. Jože Zavertnik, st. iz Chicage. Vspored priobčimo kasneje. Za socializem Louis Glazer, tajnik. Drugi dokaz napredka socialističnega gibanja v Zed. državah je vzrast socialističnega tiska. Med tem ko je bilo leta 1907 vsega skupaj samo 50 tedenskih in mesečnih organov v raznih jezikih, izhaja danes že preko 70 socialističnih časopisov, med temi tudi par dnevnikov. Več kot polovica teh listov je angleških, ostali so pa v nemškem, židovskem, finskem, češkem, poljskem, hrvatskem, slovenskem, slovaškem, danskem, litvinskem in madjarskem jeziku. V angleškem jeziku izhajata dva dnevnika: "Chicago Dail.v Socialist" in "New York Call"; oba lista materialno nista ravno najboljše podprta, vendar najhujše težkoče sta menda že prebolela. Izmed ostalih angleških listov je najznamenitejši "Appeal to Reason", kteri ima že nad 400.000 naročnikov. Židovski dnevnik "Jewish Daily For-ward" tiska se vsak dan v 100,000 iztisih. Mesečnik "The Progressive Woman" je namenjen izključno za propagando med ženami, a za mladino izhaja "The Little Socialist." VSEM DELNIČARJEM JUGOSLOVANSKE DELAVSKE TISKOVNE DRUŽBE. Direktorij je sklenil na zadnji seji, da se pozovejo vsi dalničarji, ki imajo delnice, da pošljejo svoje delnice radi kontrole na uprav-ništvo "Proletarca". Istotako pozi vi je direktorij vse tiste, ki so morda plačali delnice, pa jih niso dobili, da pismeno obvestijo o tem upravništvo "Proletarca." Ta razglas je veljaven za devetdeset dni od tistega dne, ko se je razglasil. Po 90 dneh se bodo raa-dale delnice B. vsem tistim, »ki so plačali delnice in upoštevali ta razglas. Po 90 dneh se bodo vse druge delnice preklicale neveljavnim. Veljavne bodo le delnice B. Vse delnice morajo biti vposla-ne do dne 9. nov. 1910 Delničarji vpoštevajte ta ras-glas, da se kasnejša ne bo nihče izgovarjal, da ni vedel za ta odlok direktorija, če bo trpel ikodo. Direktorij Iz delavskega sveta • Bctlehem Steel Co. v Betle-hemu, Pa., je nalagala tamošnje delavce — kakor se je pričakovalo — ko je prigodom zadnjega štrajka obljubila zvišati plačo. Zvišala je pač nekterim za — 1 ct. na uro. Delavci so zdaj izbrali posebni komite, kteri ima zahtevati od kompanije, da izvrši mirovno pogodbo, ako ne začne se št raj k znova. * Oddelek Italijanov, kteri delajo na železniški progi Erie,- se je zadnji teden na origenalen način maščeval nad delodajalci, ki so jim pritrgali plačo. Šli so in z dletom odsekali lopate za jeden palec, češ: manjša plača, krajše lopate. Boss se je pa razsrdil in vse odpustil z dela. _ V španskih samostanih se menihi vežbajo v orožju, kar priča naslednji dogodek: V jezuitskem samostanu v Far-ragavi je pater Martin Ferran ravnal tako nerodno s puško, da je zadel 60 let starega priorja Feliksa Fornera v prsa, ko se mu je izprožila puška. Po posvetni in cerkveni postavi ne smejo imeti v samostanih orožja. Menihi so se pa najbrž oborožili skrivoma, da bi se s bilo uprli, PROLETAREC ZA IHTE KI M DELAVSKEGA LJUDSTVA. IZHAJA VSAKI TOREK. LMtnik ia izdajatelj: Jf iletiaifci dela v tka tiskovna drulba » C kiča f o, III. Hšt^mm»-. Za Amarico $1.50 sa celo leto. 75c aa pel lete. Zs Evropo $2 sa celo Isto, $1 sa pol Ista. O&lat* »e rffl— om M tpruvmbi bitaliL'» ZZ^JZZ»ogniti tudi 8 TAM J *~tov. PROLETARIAN Owaed sad publiahtd Evest Ttf ksoay by iMtfe Stavk Workaca's Publishing Conpaay Cfckafo. Minois. Glasilo Slovenske socialistične organizacije v Ameriki. rrsnk I*udl 1 peo, President; Jobo I'etrlch, Secretary;. Krank Janetlč. Treaaurer. •vescaimoN rates: United Stataa and Canada, tue a Tsar. 75c lor half y«ar. Forera count m« " 7 |2 a y aar, $1 for bali y.ar. aevEBTisiNC SATES on afrsement. NASLOV
Podpisati smejo le volilci-državljani. To the Hon. James A. Rose, Secretary of State, Springfield, 111.: We, the undersigned registered voters of the state of Illinois, hereby petition for the submission of the following question of public policy to the voters of the state of Illinois, at the General Election to be held on the eigth day of November, 1910, as provided for in "An Act Providing for an Expression ot Opinion by Electors upon Questions of Public Policy at any General or Special Election", Approved May 11, 1901. PROPOSED QUESTION OF PUBLIC POLICY Shall the next General Assembly submit to the voters of the State of Illinois at the next following state election an amendment to the state conatltution, providing for the control of legislation by the people, by means of the initiative and referendum; said amendment to provide for the initiation of legislation upon a petition of eight per cent of the voters, and for the reference of five per cent of the voters, the action of the majority of the electors voting to be final; thus restoring to the people the power they once held, but which the delegated to the General Assembly by the Constitution? • To the Hon. James A. Rose, Secretary of State, Springfield, 111.: We, the undersigned registered voters of the state of Illinois, hereby petition for the submission of the following question of public policy to the voters ot' the state of Illinois, at the General Election to be held on the eigth day of November, 1910, as provided for in "An Act Providing for an Expression of Opinion by Electors upon Questions of Public Policy at any General or Special Election", Approved Mar 11, 1901. PROPOSED QUESTION OF PUBLIC POLICY NAME AND ADDRESS 1 Name Stieet ............City. 2 Name Street ............City. 3 Nnme Street 4 Name Citv. Street ............Cltv. 5 Name Street ............Citv. Shall the next General Assembly extend the merit system by the enactment of a comprehensive and adequate civil service law, thus promoting efficiency and economy? NAME AND ADDRESS To the Hon. James A. Rose, Secretary of State, Springfield, 111.: We, the undersigned registered voters of the state of Illinois, hereby petition for the submission of the following question of public policy to the voters of the state of Illinois, at the General Election to be held on the eigth day of November, 1910, as provided for in 4'An Act Providing for an Expression of Opinion by Electors upon Questions of Public Policy at any General or Special Election", Approved May 11, 1901. PROPOSED QUESTION OF PUBLIC POLICY Shall the next General Assembly enl act a corrupt practices act, limiting the amount a candidate and his supporters may spend in seeking office, and providing for an itemized statement under oath showing all expenditures so made, for what purposes made and from what source or sources received, thus preventing the corrupt use of money at elections? NAME AND ADD URSS I Name Street ............Citv, 2 Name Street Citv 3 Name Street 4 Name Street Citv. Citv. 5 Name Street ............City............ 1 Name Street 2 Name Street 3 Name Street 4 Name Street Citi Citv .. .Citv... City____ r» Name Street ............Citv. DA JE ÔLOVXÔKA DRUŽBA BLAZNA. Pu človeška družba vsled blatnega kapitalističnega sistema blaz-Wf nori, zlasti na vrhu, kjer ae ibira takozvana 41smetana" bolj-üh ljudi (1) dokazuje zopet naslednje : tJPridzadnji teden so prišli v Chicago templerji ,neke vrste mi-litaristtóna organizacija. Bilo je veČ deset tisoč teh maškar, našemljenih z mečem, križi, "medaljami" in y pošastnih pokrivalih. Chicago jih je sprejel z največjim pompo iu. Mestna vlada in veliki »'interesi" izdali so več tisoč dolarjev za dekoriranje palač v trgovskem delu mesta, umetno razsvetljavo, za mnoge slavoloke itd. Župan in ostale "velike glave" vdeležile so se "vitežke" parade-Mskerade. Pa tudi drugače so "počastili" gotg>ode viteze -temp-larje. Par dni poprej, predno se je pričel "conclave" templarjev, po-lovili so policaji na ukaz policijskega šefa brezposelne delavce, kterih jedin "zločin" je bil, da so brez dela, denarja in brez strehe ter da so vsled tega morali prenočevati v parkih. Krstili so jih po stari navadi za "trampe" in pritirali okrog dvesto teh brezposelnih revežev na policijska sodišča, nakar so jih nekaj odvedli v mestno kaznilnico, ostale pa izgnali iz mesta, češ, da so — "ne^ varni" templar jem. Mesto je vrglo več tisoč dolarjev za nakit hiš in ulic, torej za prazen nič, a siromaki, ki so brez dela, morajo pa v ječo; — za nje nima nihče dela niti centa. In da ni to blaznost! 2. — Frank C. Drew, kapitalist iz San Francisca, je v Parizu kupil svoji ženi psa. Ko se je pa izkrcal v New Yorku, hotel je vzeti psa seboj v Pullmanov spalni vagon, toda kondukter tega ni dopustil. Po pravilih železniške družbe je tivno in konuumno kmetijsko zadrugo" — je to povsem nekaj druzega. Kar ozrimo se malce naokrog. Pred šestimi tedni se je vršil v Chicagu I. jugosl. socialističen kongres. Na kongresu se je osnovala jugosl. soc. Zveza, ktere namen je, politično organizirati in pozneje, ko bo Zveza močna,, za-početi s praktičnim delom. Določilo se seveda ni še nič, s kakšnim, No, in sedaj, ko so v teku volitve za centralni odbor, pa nastane naenkrat navdušenje za Načrte o zadružni kmetiji. Človek, ktereinu ni bilo znano čemu se je sklical jugoslovanski soc. kongres, bi lahko zdaj — po tem navdušenju — sklepal, da jt, kongres odredil, da gremo na farme. — Toda ni l % Od kod naenkrat ta fuzija? O tem več ve sodr. Podlipec, ki je čital v "Glasilu" S. N. P. J. daljšo razpravo v Članku "Nova in stara domovina", kjer urednik toplo priporoča slov. delavcem, da bi zasnovali veliko slovensko naselbino . . . . ." Seveda, temu se pameten človek ne more protiviti, kakor se ne more protiviti, če socialisti propagirajo za temjjerenenost, proti kajenju, osebni sužnosti in sužnosti sploh. Tudi za sezono se ne praša, kdaj se socialisti lahko bore proti tem rečem. Vse te stvari so socialistom vedno dobrodošlet naj se izvršujejo danes, jutri, drugi teden, drugo leto, ponoči ali po dnevi. Za to, kar vedno podpišemo, torej ne zgubljaj mo besed. Toda, če se je stvar začela raz-motrivati v "Glasilu", zakaj bi jo zanašali še v političen list, ki ima | nalogo organizirati slov. delavce v A111«• r i k i v Ju gosi . soc. Zvezo T — To je tisto, o čemer bi želel, da bi bili na jasnem! Zakaj bi šli naenkrat na front gospodarske podjetnosti, s ktero namreč prepovedano, jemati pse v spalne vagone. Ker se pa Dre-wova žena ni mogla ločiti od svojega pasjega ljubčka in ker bi po njenem mnenju pariški aristokra-tični kužek "neizrečeno trpel", da potuje v tovorni kari, kjer je mesto za pse, moral je Drew — najeti posebni Pullmanov vagon, za kterega je plačal $2500, samo zato, da je imel "plemeniti" cucek komfortno potovanje v družbi njegove žene!!! — Trikratna blaznost! 3.— Državni pravdnik E. Burke v Springfieldu, 111., je prišel na. . . "žlahtno" idejo, da bo treba pri si še nismo na čistem? Ali hočemo naenkrat pokazati, da smo boljši gospodarji kot politiki? Ali da bi bili bolji farmarji kot uredniki, peki, kleparji, čevljarji, tesarji, mizarji, krojači itd.? Za moj del lahko; za druge nimam pravice določati. Kar želim reči glede farme in zadruge rečem le z ozirov in stališča, kterega zavzemamo socialisti napram jugosl. soc. Zvezi in zato pravim: socialisti — zadrugarji: s to rečjo ne na front v svojem političnem glasilu! Sodr. J. Z. pravi na koncu svo- pline, kar provzroča bolezni in hiranje. Kedar je vest o protestu avstrijskega konzula prodrla v svet, tedaj jo je ameriška vlada tukaj dementirala. Za ameriško vlado je pa prišlo ameriško kapitalistično časopisje, ki je pripovedovalo, da se avstrijski konzul ni pritožil. Ali laž ima kratke noge! Na seji delegacije je državno-zborski poslanec sodrug Viktor Adler interpeliral ministra za zunanja dela radi strašnih razmer v obajskih in pensilvanskih človeških* klavnicah. Minister je na interpelacijo odgovoril, da bo vlada že v jeseni predložila zakonsko predlogo, ki zabranjuje izseljevanje v ameriške montanske pokrajine. Prav je tako! Atco bi se temu protestu pridružile še druge ev-ropejske države in zabranile izseljevanje v Ameriko, bi ameriški kapitalisti v družbi z vlado kmalu zlezli pod klop. * • — V Italiji je v mestu Bari protestiralo ludstvo na javnem shodu proti neznosni draginji in visoki stanarini. Na višje povelje, v obrambo svetega profita so shod naskočili od pete do glave oboroženi orožniki. Naskočili so mirno in neobo-roženo ljudstvo kot divji Huni. Posledice tega naskoka so grozne. Štirje mrtvi in nad sto ranjenih. Tako se je zvrsilo v 20. stoletju, v dobi civilizacije in kulture, v kulturni in civilizirani državi. Nadaljni komentar nepotreben! • ■■ • * — Tudi v Nemčiji dviga pošast — trust svojo glavo. Brzojav poroča, da so se družbe za jeklo in železo, izvzemši treh, združile in odločile ustanoviti skupno prodajalno za svoje izdelke. Z drugimi besedami: V Nemčiji se je ustanovil trust za jeklo in železo, ki bo po poljubnih cenah prodajal svoje izdelke. Kapitalizem se razvija povsod. Premoženje se vedno bolj osre-dotočuje v rokah peščice kapitalistov; širša ljudska masa pa postaja od dne do dne bolj odvisna od kapitalističnih lenuhov. Da imamo take razmere, je krivo ljudstvo, ker vedno glasuje za kapitalizem, kedar so volitve za postavodajne zbore. MESTO ST. LOUI8. Po zadnjem ljudskem štetju ima St. Louis 687.029 ljudij. Na-rastlo je torej v teku desetih let za 111.791 oziroma za 19.4 odstotke- SODRUGI 1 Vsak socialist bi moral naroČiti "PROLETARGA," kajti list živi samo od svojih naročnikov. .Vsak socialist bi moral širiti "PROLETARCA", kajti to J« prva naloga nase stranke. Vsak socialist bi moral točno plačati naročnino za "PROLETARGA," ker le na ta način se zamore osigurati napredek naie-mu listu. Sodrugi! Nas list je naše najmočnejše oroije! Njegujmo ga! Podpiraj mo in širimo ga! Agiti-rajmo, da bo "PROLETAREG" še večji in močnejši! Delavstvo brez svcjiega časopisja je kakor življenje bres solnca. Slovenski soc. klub it. 1. bo imel svojo redno mesečno sejo v soboto zvečer dne 27. t. m. v društvenih prostorih 1830 So. Center Ave. F. Podlipec, tajnik. prihodnjem zasedanju illinoiške postavodaje imeti posebno velepo-roto, ki bo ves čas zasedanja pazila na zastopnike v zbornici, da ne bodo barantali z zakonskimi predlogi in basali podkupnine. Modra je ta! Burke torej že naprej ve, da bodo v jeseni zopet iz-k voljeni grafteiji, tatovi in junaki glasovitega "jackpota". Zato jih bo pa treba imeti na piki, kakor tatinske cigane na trati. Treba bo- izdati morda stotisoč dolarjev več za veleporoto na račun ljudstva, in ko kapitalisti podkupujejo poslance in obenem čuvajo-čo veleporoto, treba bo najeti še posebne detektive, ki bodo čuvali veleporotnike — in nad temi detektivi spet druge detektive, in takodalje, intakodalje, intakodal-je . . . Zopet blaznost! SOCIALISTOM — ZADRUGAR JEM. V zadnji številki "Proletarca" «ta začela dva sodruga propagando za na farme. Sodr. J. Z. jemlje za zgled "Delavsko hranilnico in posojilnico v Ljubljani" in skuša pokazati, da hi bila kmetijska produktivna in konsnmna zadruga v Ameriki nekaj podobnega.. Meni ni namen raziskavati, v koliko bi si bile podobne "del. hranilnica in posojilnica v Ljubljani" pa "kmetijska produktivna in konsumna zadruga v Ameriki." Na dnu tega lahko vsak vidi, da imate obe gospodarsko «tališče O tem torej ni nobenega "prašanja. Ampak če se vzame "delavsko hranilnico in posojilnico v Ljubljani" in pa naše sta •išče, ki ga zavzemamo v socialistični propagandi med slovenskimi delavci v Ameriki, z naenkrat- Do danes sem čital nekaj sodobnega le v "Glasilu" S. N. P. Jednote. To dokazuje, da sedanji urednik ni kakšen frazar, marveč da se trudi pošteno, da bi masi slov. naroda v Ameriki zjasnil možgane, da bi se pričela že res brigati za samega sebe, ne pa poslušala sebičnežev, ki z dovršeno mešetarsko umetnostjo strižejo in odirajo sebi v korist." Tudi jaz mu priznam to, kar odkrito! Pa ne samo priznam, tudi zaupam mu! Prav rad vrjamem, da bi bil on dober zadrugar; bolji nego kdo izmed nas! To je pa tudi zadostni vzrok, da se pusti ta front zadrugarjem in "Glasilu" S. N. P. J. v kterega kot člani S. N. P. J. svoje mnenje lahko izrazimo. Jaz sem prepričan, da urednik "Glasila" ne potrebuje nobene tekme, pač pa le podpore v načrtih. — V političnih listih izražajmo svoje politične stvari — v strokovnih pa strokovne! Frank Petrič. — Bogata ameriška republika je danes razkrinkana pred celim svetom kot dežela, v kateri življenje delavca ni vredno piškave-ga oreha. \ Mi smo že parkrat, omenili, da je avstroogrski konzularni zastopnik v Clevelandu vložil protest pri avstrijski vladi, ker kapitalisti šc hujše in grše ravnajo z avsroogrskimi delavci kot z živino, ki so zaposleni v ohajskih in pensilvanskih plavžih, jeklarnah, železarnah plošča m ah in koksov-nah. V tvornieah ni varnostnih naprav za delavce. Stroji jih morijo, trgajo jim roke in noge, včasih pa oblije delavce razbeljena kovina, drugi pa vsled slabe ven sebe *im navduševanjem za "produk- tilacije dihajo v sebe strupene AVSTRO-AMERIKANSKA ČRTA. Najpripravnejia in najcenejša paro-b roti na črta za Slovence in Hrvate. Regularna vožnja med New-Yorkom, Trstom in Reko. Brzi poštni in novi parobrodi na dva vijaka: Martha Washington, Laura, Alice, Argentina in Oceania. * Druge nove parnike, ki bodo vozili 19 milj na uro, gradijo. —Pamiki odpluje jo iz New Yorka ob aredih 9b 1 popoldan in iz Trsta ob sôbotih^>b 2 popoldan rroti New Yorku.—Vsi parniki imajo brezžični brzojav, električno razsvetja-vo in so moderno urejeni. —Hrana je domača.—Mornariji in zdravnik govorijo slovensko in hrvatsko. Za nadalne informacije, cene in vozne listke obrnite se na naèe zastopnike ali pa na: PhelpsBros.&Co, Gen'l igt's, 2 WASHINGTON ST.. NEW YORK. àiAiè PHVA SLOVENSKA Vinarna in Gostilna v Kaliforniji, kjer w toči dobra vina in inportirano pilz«nako pivo. Prodaja vina na ralon« in na drobno. Ani. Schnabl, eor. Trumbull ive. in 26. Str., Chicago. III Socijalisti Pozor! v nedeljo, dne 18, septembra t. 1. bo v RI VER WIE V VELIK SKUPEN SOCIJALISTIČEN PIKNIK Na Pikniku bodo govorili E. V. Debs, V. Berger In drugi znamenlll govorniki. Čisti dobiček tega piknika je namenjen soc. organizacijam vseh naradnosti, ki ae tega piknika udeleže. Ustopnice se dobe t upravništvu Proletarca", 1830 So. Centre Ave. SLOVINCI V SYGAN, PA., IN OKOLICI! Dne 5. sept. (Labor Day) -priredi- Slov. Soc. Klub, št. 19 Veliko Veselico in Shod Začetek točno ob dvoh popoludne. Na dnevnom redu je: Kapitalizem in delavci. Poročal bo sodr. Joie Zavertnik iz Chicage. Na veselici bo svirala četvoroglasna češka godba z Bower Hill. Vstopnina 25c za moike, dame so proste vstopnine. Za vsestransko postrežbo bo skrbel veselični odbor. Hlovenci in Slovenke prihitite na shod in veselico. Nezamudite krasne prilike in pridite poslušat govornika delavca, ki Vam bo v lahko umljivi besedi razložil, zakaj so delavci, da se otresejo kapitalističnega hlapčestva. Povedal Vam bo, kaj je kapitalizem in česar imajo pričakovati delavci od kapitalizma. Billiards, Pool Table, Prenočišča za potnike. Jedi pripravljene po domače. Odprto po dnevi in po noči. P. PerlČ, 1412IV. 18. St., Chicago. III. Najlepša in najboljša obleka Vas velja najmanj v Največja I AWN HALE Srajce , izbira ImclOTHING HOUSE vseh vrst klobukov. Corner 26** &CenirslPsrkdve. in četi. RUDOLPH LAYER LASTNIK Obleke po mere na&a poaebnost. Slovencem in Hrvatom priporočam svoje moderno brivnico. FRANK ZORNJAK, 1837 So. Centre ave., Chicago, UL ffvvvv Importiran starokrajski tobak vsake vrste sa cigarete, pipe in žvečenje. Im-portirane cigare in cigarete. Vse pristno in po zmernih cenah. VAC. KROUPA, 1225 W. 18th St. Ohicaro. Ili Sodrugi! Priporočajte hrvatskim delavcem "Radničko Stražo"! L STRAUB URAR 1010 W. 18th St. Chicago, ] Ima v«èjo zalogo ar, v«ri*i«, ¡ nov in dragih drago tin. Izvriu)« vvakovratna popravila v tej stroki mlaki OMAHU ga! POZOR! POZOR! IG. KUŠLJAN GOSTILNIČAR 229 1st Avi., Milwaukee, Wit. Ima u»)l>«l)« pijače iu v»dao pripravljen uri-grii«ic, uo zmernih oeiiah.—Lokalni ia potuVofii rotaki—dobrodoilll Dnifttvene regalía, kap«, prskoramato* bandara itd. za slovenska društva najbolj« preekrtl Emil Bachitiau 1719 So. Centre ave., Chicsgo, IU. Slovencem in Hrvatom! d» iadefajemo ram Ohl^kP ** Unijsko dalo; trpskno in lite» VUlVžmV^ y JtaJofi imamo tudi TWiXnt drag« potretoèéine, k «p*. da ji v delokrog opravo — oblak. Pridi t« ia ogleju «i nafto iak>ibo. Z nem spofcovaajetn NE ZAMUDITE prilike, kedar ste doma ali pa na počitnicah. Dajte fotografi sebe^alijia^dnižimo. Mogoče je etiini slučaj, da ste vsi skupaj. No zamudite prilike in zgla-site se pri dobropoznanemu fotografu, ki izdeluje vsakovrstne slike: otroke, družine, skupine, ženitve in društvene skupine. Fotografira tudi zvečer po naročilu. 1438-1440 BLUE ISLAND AVE., CHICAGO. NA VOGALU 14. PLAČE. TBLBFON CANAL 287. USTANOVLJBNO IMS. obleke po meh po $20. 122, 125. otove obleke po 10, 112, $14, $15. ▼cliko zalogo modernih klo-bnkoT t najraznovrstnih bojah. Izdelujemo Prodajemo Imamo V 75llniTl >mamo tudi veliko zalogo srajc, kra-f La 1VJJI vatf jank| 9podnjih hlačf opank, i t. d. Za mnogobrojna naročila se priporoča TITI) T M A MITIf PRVA HRV. TRGOVINA ZA OBLEKE JUK1 IVl/liHtill, 1724 S. Centre Ave., Chicago, 111. Zdravljenje mož v 5 dneh brez noža iti bolečin Varicocele, Hydrocele ££,z9iran,e Old ra vim vaacega, kdo» trpi na Variooeeli, Strietari. Dal> ozdravim nalealjivo zastražen j«, iivftne neamoinosti, vodenico in bolezni tiioiih •« moikik. Ta prilika je dana tistim, ki «o izdali ie velik« «vo* zdravnikom ne da bi bili ozdravljeni in moj name« j«, p» kazati vaem, ki so bili zdravljeni od tucatov zdravnike« brezuspešno, da posedujem le jaz «dino sredstvo, s kteri» zdravim vspetao. Za nevspeSno zdravljenje ni treba plačati—ls sa vipilsi, Ozdravim pozitivno želodečne bolezni, pljuina, aa jetrih in ledvicah ne glede kako stara je bolezen. Tajno možks bolezni zdravim hitro, *a stalno in tajno, živtene onemoglosti, slabost, zguba kreposti, napor, zastruplenje in zguba vod«. Pljti6*» naduho Bronchitis, urine bolezni in pljuftne zdravim z mojo najnovejio metodo. ... .Zenake bolezni v ozadju, beli tok in druge zdravim za stalno. — Zastrupljen)« in vse druge koine bolezni kakor pritte, ture, garje, otekline.—Moini tok ta» druge bolezni. PrsiM« in svetuj« zastonj. Govorimo »lovansko. DR. ZINS, 41 SO. CLARK ST. between Randolph and Lake Sta. CHICAGO » » tlraduje: od 8 ure zjut. do 8. ure sveéer. V nedeljo: od 9 ure zjnt. do 4 ure p«^. ALOIS VANA — ijsdelovatelj — sodovice. miieraln« vode in rtz-nih neopojotH pijač. 1837 So. ri«k St. Tel. Canal 1406 Jako važno vprašaje? 11 Ali nem ie poslal zaostalo naročnino na "Proletarca0! Ss nef — I. Jugoslovanskega socialističnega kongresa v Ameriki, kteri se je vršil dne 3. in 4. julija 1910 v Narodni dvorani, 1802 So. Center Ave., Chicago, 111. Sodrug Blaž Žikič iz Alleghe-1 gres ne slovenskih ne hrvatskih nije potrdi poročilo sodr. Bešeni- organizacij, ¿a ter pravi, da se tudi tamburaš- To potrdijo slovenski delegatka in pevska društva mnogo pri- je. po mogla, da se je socialno giban- Nastanejo daljše debate, ki se je širilo. jih udeleže Olumac, Bešenič. Za- Poročilo sodr. Beseniča se vza- vertnik, Sedji, Popovič. me naznanje. Debate se zaključijo s splošnim O bulgarski organizaciji poroča mnenjem, da isti kongres vsled te-sodr. Demcter Ekonomoff. Iz nje-, ga ni inogel biti jugoslovanski, govega poročila je posneti, da so Za prvega v tem smislu se smatra se začeli Bolgari organizirati leta le tega, za kterega poziv so gla-1908. Njih prva organizacija se je sovale vse jugoslovanske socija-osnovala v Chicagu, nato v St. listične organizacije v Ameriki. Louisu, Madison, 111. Milwaukee, Ker je dnevni red s poročili po-Wis. Gary in Cincinati. Danes pa sameznih organizacij izčrpan, se imajo šest organizacij. Vse Bul- preide k referatom pod tretjo to-garske organizacije so se naglo čko. vzdignile, a so vsled vednega po- ORGANIZACIJA JUGOSLOVAN-tovanja in premikanja delavcev iz g£E SOCUAUSTIČNE ZVE-kraja v kraje zopet padle. ZE V AMERIKI Na uprašanje kongresa, zakaj L . 'I. O izseljevanju Jugoslovanov in davki čedalje bolj tirajo ljudi od doma. Sodr. Nedeljkovič, ki se je zboru predstavil kot reforter "Rad-ničke Borbe" pride po opravilniku do besede in pravi, da proletarjat ne plača davkov. Odgovarjajo B. R. Savič, D. Popovig in Zavertnik. Konečno dobi sodrug Ekonomoff zaključno besedo. Nato se prečitajo sledeče brzojavke: Calumet, Mich. Vesela srca, puni uverenja v složan rad, po- To dolžnost storiti pa je socialistov, ki spadajo k unijam. Gotovo je, da bo v Ameriki, kjer se razvija industrija kot ne v eni deželi, prodrla tudi industri jalna unija, ki se vedno bolj zlaga s socialističnimi nauki, kar se gospodarskega boja tiče. Konečno predloži resolucijo, ki se sprejme soglasno. (Ta resoluci ja je bila že priobčena v "Prole-tarcu.M) V debatah o tej resoluciji je prišel do besede tudi "reporter" zdravljamo prvi Jugoslovanski1 Nedeljkovič. On svetuje, naj se ni nobenega delegata, ki bi zasto pal organizacijo bulgarskih socia listov, pravi Ekonomoff, da se bol njih položaju v Ameriki poroča sodrug Ekonomoff. Jedro garski socialisti zato niso odločili nJeSTovega govora je, da so prišli poslati zastopnika na kongres, ker «Jugoslovani v Ameriko — kakor so v gibanju dve stranki; ena je ostal* — za boljšo eksistenco in oportunistična — široka, druga M? ^ umaknejo slabim gospodars-pa pesimistična — ozka. Pred *n političnim razmeram doma. kratkem sta imele obe svoj kon- Toila ne 8amo v Ameriko se iz-gres v Cineinatiju, 0., kjer se je se,Jujejo Bulgari. Najti jih je v poskušalo priti do edinstva, kar Kumunjakt, v Rusiji, Avstro - Ogr-se pa ni doseglo. Od tod sledi vz- ski- Splošnem se izseli do 70% rok, da se bulgarske organizacije Bulgarov, a le zelo malo za stal-niso udeležile tega kongresa ofi- ,10' sk°i*aj z namenom, da se cijelno. povrnejo v domovino, da si zbolj- Sodr. A. Lukešič iz St. Louisa, in uravnajo tako svoje stanje Mo., kteremu so razmere med Bul- Monla s pridobljenimi izkušnjami gari znane, ker je med njimi dal- in