»messenGeR« glasilo SLovencev v australiji 'Registered by Australian Post -Publicationa No. VAW 1215" CATEGORY A LETNIK XXVII, ŠTEV. 8 USPESNA TURA PEVCEV IZ AVSTRALIJE Kljub temu, da to ni bilo prvo glasbeno gostovanje Slovencev iz Avstralije v stari domovini (saj so že dvakrat popreje bratje Plesničar uspešno nastopali na raznih festivalih po Sloveniji), je izlet pevskih zborov ,,Jadrana" iz Melbourna in „Triglava" iz Sydneya bil nekaj posebnega in zelo uspešen, kakor je bilo tudi pričakovati. Poleg nastopov po raznih mestih Slovenije so pevci iz Avstralije nastopili tudi na taboru pevskih zborov v Stični, na izseljenskem pikniku v Škofji loki in v in v osrednjem domu slovenske kulture — Cankarjevem domu v Ljubljani. Se najbolj učinkovito bomo predočili našim bralcem vtise, ki so jih napravili na rojake v domovini, z objavo naslednjih odlomkov iz poročil natisnjenih v ljubljanskem „Delu": Pesem naših rojakov sredi stare domovine Nastopi slovenskih izseljeniških skupin iz Avstralije, Amerike in Švedske - Velik uspeh med drugim v Škofji Loki in Cankarjevem domu Nikoli se jih še ni zbralo' toliko in od tako daleč, saj so tokrat prvič prišli tudi slovenski pevci iz daljnje Avstralije! In ko sta član upravnega odbora Tabora Bogomir Sušič in predsednik Zveze kulturnih organizacij Slovenije Jože Osterman odprla letošnje srečanje, se je pred občinstvom zvrstilo enajst zborov iz Avstrije, Italije, Madžarske, Švedske in Avstralije: »Trta« iz Žitare vasi, »Rečan« iz Les, »Lipa« iz Bazovice, »Jezero« iz Doberdoba, »Pod lipo« iz Barnasa »Šela« iz Sel, »Pavel Avgust« iz Zgornjega Senika, »France Prešeren« iz Göteborga, »Triglav« iz Sydneya, »Jadran« iz Melbourna in »Danica« iz Šentvida v Podjuni. Sleherni je vnašal predvsem svojo ljudsko pesem in svoj naglas. Pred mnogimi leti sem med koncerti Slovenskega okteta v Avstraliji gledal poslušalce, naše rojake, kako so se jim ob pesmi »Po jezeru bliz' Triglava« orosile oči, kako so jim roke togo visele; a ob naslednjih verzih so še že sprostili in ob kitici »ker so čule pesem mojo, vsaka svojo žvrgo-li«, so se vsem zaiskrile oči. Zdaj so prileteli na krilih avstralski Slovenci sem in s svojima dvema korenjaškima zboroma sami zapeli pesmi o Triglavu: »Triglava-ni« iz Sydneya v elegantnih žoltih suknjičih, s kravatami, po katerih so skakali kenguruji; oni iz Jadrana v Melbournu pa podobno, kot vsi rodoljubni Primorci - v modrih oblekah, z rdečimi kravatami. . In kol so avstralski Slovenci znali peti tudi po angleško, "Prešernovci iz Göteborga po švedsko, tako sta zastopnika slovenske oddaje avstralskega etničnega radia Hele 'na Vanderlakova in Ivo Lebar snemala izjave porabskih, koroških in primorskih Slovencev, zdomcev iz Švedske. Vsi so čutili, da kljub razdrobljenosti po svetu, nihče ni brez doma. Tržaški skladatelj Ubald Vrabec, avtor »Zdravi j ice«, pa se je smejal, češ že to je bilo Tabora vredno, da sem se tu spet srečal s svojim nekdanjim pevcem v Trstu, zdaj zborovodjem Trampužem iz Avstralije!« Pevska zbora »Triglav« iz Sydneya in »Jadran« iz Melbourna sta imela sicer vrsto koncertov po Sloveniji - Triglavani iz Avstralije so šli zapet celo koroškim Slovencem v Celovec. Podobno sta - prav tako ob organizacijski pomoči Slovenske izseljenske matice - uspešno priredila več zelo dobro sprejetih koncertov po raznih krajih v Sloveniji tudi har-monikarski klub iz Fontane v ZDA in zahodno pensilvanska harmonikarska skupina pod vodstvom Violete Ruparcich iz Pitts-burgha. Naši poslušalci so radi poslušali razgibane glasbene nastope rojakov, ki so polni ljubezni in požrtvovalnosti, na svoje stroške pripotovali k nam in doma ganljivo dokazali, da še poznajo našo pesem in viže svojih dedov, tako da smo včasih marsikaj, kar se pri nas ob poplavi tujega kiča že izgublja, spet lahko slišali pri teh rojakih iz daljne tujine. Zadostoval je že pogled na pristne starinske harmonike na gumbe, ki jih pri nas v morju modernih kromatičnih glasbil skoraj ne poznamo več, medtem ko je v Ameriki prav zaradi naših valčkov in polk vzcvetela pravcata nova industrija teh glasbil. Toda ne gre samo za folkloro in rodoljubje. Nekatere skupine so dosegle že zavidljivo umetniško raven. To velja vsekakor za pevske zbore, katerih pevci, čeprav vadijo v težavnih razmerah poleg dela, tudi v radijskih oddajah i n na naj večj itK odrih svoje nove domovine včasih častno zastopajo našo umetnost in naše narodne barve. Zlasti v na novo priznani etnični kuhuri priseljencev v Avstraliji vsako leto enkrat odprejo tudi vrata znamenite Opere v Sy-dneyu in Festivalne palače v Adelaidi za nastop etničnih skupin s svojega področja. Ali ni torej povsem naravna in nujna zamisel, da bi poslej tudi v osrednjem slovenskem kulturnem centru, v domu Ivana Cankarja, vsa« ko leto, ko so že tu na obisku, vsaj enkrat nastopili pred domačo slovensko publiko ti naši rojaki iz sveta! Koncert, ki je bil v petek zvečer, tik pred srečanjem na skupnem IzseljeniŠkem pikjiiku v Škofji Loki, v srednji dvorani Cankarjevega doma, je doživel tudi pri občinstvu prisrčen sprejem. Tako spontanih aplavzov, celo sredi nastopanja, že dolgo nismo slišali pri nekoliko zadržani ljubljanski publiki. Seveda je pa treba priznati, da je bilo na tem petkovem koncertu tudi v avditoriju veliko izseljencev, ki so sprejemali svoje sorodnike in znance iz še posebej ponosnega srca. Na koncertu, ki je vzorno tekel in ki ga je za radijsko snemanje in občinstvo povezovala Milanka Bavcon, so nastopili harmonikarji iz Fontane z rdečimi nageljni na modrih suknjičih, pa v narodne noše oblečeni ansambel iz Pittsburgha, ki ga strumno vodi Violeta Ruparcich, sama tudi pevka močnega glasu, pa pevska zbora Jadran pod vodstvom Vladimirja Trampuza in »Triglav« pod vodstvom Bora Šedlbauerja in folklorna skupina Slovenskega društva iz Sydneya, Dejansko je nekaj silnega, kar vzdržuje med Slovenci po svetu, pri vsej naši majhnosti, to trdno vez, zaradi katere se v Ljubljani srečajo umetniške skupine z dveh tako oddaljenih celin, kot sta Amerika in Avstralija. Pesnik Ciril Zlobec je temu posvetil uvodno razmišljanje. Ta trdoži-vost pa je izhajala tudi iz odlomkov, ki sta jih brala Boris Gavazza in Maja Boh - bile so strani iz nedavno izšle antologije slovenske izseljeniške literature v ZDA, začenši od zapiskov misio narja Kapusa iz 17. stoletja do sodobnih misli Jacka Tomšiča, posvečenih Ivanu Cankarju. AUG. 1982 Pevski zbor S.D.M. ob svojem prvem nastopu dne 10. julija 1982 pod vodstvom g. Branka Sosiča. PEVSKI ZBOR TUDI PRI S.D.M. V soboto dne 10. julija 1982 je zopet zadonela slovenska pesem v dvorani S.D.M. Tokrat je pred par meseci osnovani zbor vodil g. Branko Sosič in nastopil so prvič javno in nam ob priliki zabavnega večera ,,Pri kolinah" zapeli tri pesmi. Ob koncu vsake pesmi so jih poslušalci navdušeno pozdravili s ploskanjem in s tem dokazali, da jim je bilo petje res všeč. Po končanem plesu sem se obrnil na pevovodjo g. Sosiča z nekaj vprašanji: ,,G. Branko, kako ste zadovolnjni s prvim nastopom?" Če sodim po ploskanju prisotnih in pa po času ki smo ga imeli na razpolago za vaje, to je samo tri mesece, sem kar zadovoljen." „Nekdo vas je imenoval oktet, celo v zadnjem ,Vestniku' je bilo tako omenjeno. Kaj pravite na to?" „Ne vem kako je prišlo do tega, da so nas tako imenovali, povedati pa moram, da nas je že sedaj enajst in, da smo zbor, ki upamo, da se bo sčasoma številčno še zvečal." ,,Branko, kakšnih glasov pa vam pri zboru najbolj primanjkuje?" ,,V prvi vrsti bi rabili še najmanj dva ali tri prve tenorje, saj dosedaj imamo samo enega to pa je odločno premalo, da bi povečali število drugih glasov." ,,Vemo, da ste že pred leti sodelovali pri kulturnem življenju Sovencev v Melbournu. Kakšno je vaše mnenje o sedanjem kulturnem delu tukaj?" ,,Če pomislim, da smo morali pred leti za vsako prireditev najeti dvorano celo za vaje, danes pa imamo samo v Melbournu kar štiri dvorane, se mi zdi, da bi lahko več storili in tako ohranili slovensko kulturo in navade ob enem pa drugim narodnostim pokazali kdo sploh smo." ,,Branko, še zadnje vprašanje. Imate morda kakšno posebno sporočilo za naše bralce?" ,,Da imam; rad bi videl, da bi vsi Slovenci složno sodelovali pri kulturnih in drugih aktivnostih in s tem dokazali, da smo narod, ki ima visoko in dolgotrajno kulturno zgodovino. Obenem bi s tem podaljšali tudi življensko dobo Slovenskih skupnosti v Avstraliji." ,,Gospod Branko, hvala vam za vaše lepe besede. Upamo, da boste dobili zadosti pevcev, da se bodo vaše želje za povečanje zbora uresničile." Torej, dragi bralci, če je med vami kdo, ki poje prvi tenor ali pa ima splošno veselje do petja, naj se javi v večernih urah po telefonu gospodu Branku Sosiču na številko 842 6653. Vse informacije pa boste dobili tudi pri kateremkoli odborniku S.D.M. B. L.. Senator Laj o vic — še en termin Liberalna stranka v NSW je izbrala dva kandidata za naslednje volitve v Senat. To sta sedanji federalni minister za vzgojo senator Baume in naš rojak senator Miša Lajovic. S to izbiro jima je skoraj zagotovljeno še eno obdobje šestih let v Senatu. Običajno je razmerje pri glasovanju v Senat tako, da si obe glavni stranki delita prva štiri senatorska mesta. Glavni tekmec pri izberi senatorja Lajovica je bil 34 letni bivši senator g. Chris Publick. vestnfk JE NEODVISNO GLASILO SLOVENCEV V AVSTRALIJI Lastnik: Slovensko Društvo Melbourne Predsednik: Stan Prosenak Tajnica: Anica Markič Odgovorni urednik: Marijan Peršič Upravno-uredniški odbor: Vasja Čuk, Sandra Krnel, Dušan Lavrič, Jana Lavrič, Božo Lončar, Karen Peršič, Simon Špacapan, Peter Mandelj Rokopisov ne vračamo Letno predplačilo $6.00. Cena številki 50