URN_NBN_SI_DOC-HGHUKKBE
d r u š t v e n i obstorniU XI. REDNI LETNI OBGNI ZBOR DRUŠTVA BIBLIOTEKARJEV SLOVENIJE Dne 13. aprila 1958 sc je vršil v Ljubljani redni letni občni zbor Društva bibliotekarjev Slovenije. Udeležilo se ga je veliko Število ljubljanskih članov in iz ostalih krajev Slovenije. Podana poročila so bila zelo izčrpna ipa tudii raz prava je bila zelo razgibana in bogata ter je dala mnogo pozitiv nih smernic za bodoče delo. Objavljamo skrajšana poročila in sklepe občinega zbora. Predsednihcmo porodilo Odbor Društva bibliotekarjev Slovenije stopa pred vas, spošto vane tovarišice in tovariši, s svo jim obračunom, (kako je v pravkar zaključujoči se poslovni dobi iz polnili naloge, ki site mu jih pred dobrim letom naložili, in kaj vam je že osital na dolgu. Vrsta nalog, tki naij bi jih odbor v tej poslovni dobi opravil, je zajeta v 22 točk, ■to je v sklopih, ki jih je sprejel lanski občni zbor. Rečil imora.m, da je bilo nalog veliko, kar preveč za eno poslovTiO' dobo; smo si pa pri zadevali, da bi jih — kolikor je bilo v naših močeh — opravili. Po udarjam, da njih izvršitev ni bila odvisna le od naše zmogljivosti in dobre volje, pač pa veliko tudi od razvoja naiše celotne družbene, kul turne im gospodarske politike. Na kaj merim, naj Vam pove prva naloga, ki ste nam jo zasta vilil: >Društvo unora istretmeti zn tem. da še nadalje razvija oblike družbenega upravljanja, ozirom n, da se uvede ta'ko upravljanje v vseh tistih knjižnicah, kier ga še ni.c Društveno upravljanje je bilo brez našega direktnega vpliva vpe ljano v študijskih in menda v vseh ljudskih knjižnicah, medtem ko se to v znanstvenih ni zgodijo, ker še nismo povsod prišli talko daleč, da bi bila prej izvedena nova organi zacija ustanov, ki jim tc knjižnice pripadajo. Prehod od administrativ nega ik druižbencnvu upravljanju, k tej najbolj karakteristični obliki naše državne ureditve, zahteva vrsto iiisklajenih ukrepov, 'ker pre hajajo 'innoge nekdanje dolžnosti od centralnih organov na občine, torej na majniižje celice našega družbenega življenja. Ali pa vze mimo za primero druigo nalogo, da naj ortganizirimo posvetovanje upravnikov študijskih knjižnic in določimo smernice za injih nadalj nji razvoj, aili pa, da naj posk rbimo za to, da bodo naše strokovne in znanstvene knjižnice uskladile na bavno politiko. Tudi ti nalogi sla vsaj za zdaj prerasli okvir naše zmogljivosti ne samo zato. ker je bilo treba reševati najnujnejša te koča vprašanja, ampak tudii zato, ker si načelno nismo znali odgo voriti, kako in kje naj reč nagra bimo. Gotovo bi uredništvo našega glasila rado ustreglo vsega upošte vanja vredni želji, da bi objavljalo sezname knjig, ki naj bi jih nabav ljale ljudske knjiižmice, todn spričo stiske s prostorom in tega. da lah ko marsikdo od vas dobi zaželene informacije iz reviie Knjiga, ta si cer koristnn sugestija za zdaj ni bila uresničljiva. 2e lani je bila na občnem zboru izrečena tožba, da vsi društveni na pori, da bi dobili bibliotečni zakon, niso usipoli. Tudi letos smo vložili 90
RkJQdWJsaXNoZXIy