XI.
V Gorici, dno 10. junij n 11 03.
24. številka
Izhaja vsaki feirlok ob II. mi dopoldne. Rokopisi sc ne vra-i'njo, Nefinnkovaiia pisma sc ne sprejemajo.
Cena listu znaša n celo leto 4 krone, zn pol leta 2 kroni. Za m a n j premožne za celo leto 3 krone, za pol leta K 1 '50 Za Nemčijo je cena listu 5 K, za druge dežele i/ven Avstrije
ti K.
Rokopise sprejema uredništvo v Gorici, dvorišče sv. Hilarija štev. 7.
Ciin mi '
A
Mi>}$SWlSk
S?
Kfr.: g'iyim ot-ismiir ^iir.
Kxa vero dom
Narofnino In naznanila s p r e j e m a upravništvo v Oorici, Semeniškn ulica 5. 1f> Posamezne številke se prodajajo v loba-karnali v Šolski ulici, Nunski ulici, na Josip Verdijevem te-kališču nasproti mestnemu vrtu in na Korenjskem bregu (Riva Como) št. 14 po 8 vin.
Oglasi in poslanice se račuitijo po petlt vrstah, in sicer: če se tiska enkrat H vm., dvakrat 12 vin., trikrat 10 vin. Vef-kr,nt po pogodbi.
Izdajatelj in odgovorni urednik: Ivan Bajt v Gorici. Tiska »Narodna tiskarna" (odgov. J. Marušič) v Gorici.
u
Izredni cLčni zbor »Sloge
^-VŠt. Petru.
Kukor jfi bilo naznanjeno, vršil se je v nedeljo popoludne v Št. Petru pri Gorici izredni javni občni zbor političnega društva „Slogau, katerega glavni namen je bil protestovati proti dogodkom na llrvatskem, oziroma proti nezakonitosti!, katere so pripravilo naše bralo do obupa tako, da je njih duša vskipela, da jim je podla potrpežljivost, da si zdaj z dejanji, kakoršna se gode na Hrvatskem, hočejo priboriti svojo v nagodbi z Ogrsko zajamčene, a po dosedanjem banu Rhuen Hedervary-ju teptane pravice. Ta shod se je imel vršiti na dvorišču „Kmetijske zadruge11 v Št. Petru pri Gorici. V ta namen bilo jo tudi dvorišče dostojno vrejeno in plapo-/^a|e so tam mnoge slovenske tribojnice s črnimi trakovi. Tudi je bil pripravljen v ta namen poseben oder, a žal, vse to zastonj, kajti celo popoludne lilo je neprestano in tako hudo, da o zborovanju na prostem ni bilo niti misliti in da smo se prav čudili, da smo vkljub vsemu dežju našli toliko ljudi, ki so prišli ure in ure daleč v Št. Peter, da se udeleže te manifestacije za brate Hrvate, ter da pokažejo, da se čutijo popolnoma solidarni z bratskim narodom hrvatskim, katerega je kruta sila prignala do tega, da si hoče zdaj celo s prelivanjem krvi priboriti to, kar mu je bilo zakonito zajamčeno, a kar se mu odteguje. Da ne bi bilo dežja, brojila bi množica, ki bi se udeležila shoda v Št. Potru, na tisoče, tako pa nas je zborovalo le toliko, kolikor nas je moglo stati v sicer prostorni dvorani »Kmetijske zadruge11, drugi so se pa morali odstraniti, a največ ostalo jih je doma, ker niso niti mislili na to, da bi se pri vsem slabem vremenu vendarle obdržaval shod. Navzlic vsemu temu torej zbralo se nas je v zgoraj omenjeni dvorani Lakih 700 oseb, ljudi vseh slojev našega slovenskega ljudstva. Predsednik društva »Sloga11, državni in deželni poslanec dr. Ant. Gregorčič, otvoril jo zborovanje, pozdravil vse navzoče, ter
LISTEK.
Gorske slike.
O treh pečatili.
V deveti deželi je bilo, kakor mi je pravil pokojni Šmonček, ki je bil tam za občinskega tajnika.
„Veš, to ti je lepa dežela11, dejal je večkrat, „le malo daleč je tja in človek se grozno utrudi, predno pride do de-vetodeželske vasi; cela dežela ima namreč le jedno vas“.
Torej daleč je ta dežela, kakor je pravil Šmonček.|
A tudi lepa je in rodovitna. Vsako leto rodi, če toča ne pobije in mnogo več živine bi imeli ljudje, če bi ne bilo ono leto tiste velike kuge. V deveti deželi imajo tudi podrto občinsko cesto, ki je tako pripravna, da je moral škof pred mnogimi leti iz voza stopiti, če si ni hotel polomiti vratu in života.
Tudi o ljudeh mi je pravil Šmonček. Trdni so in krepki, tako, da lahko sečeš drva na njih, če ti le hoče kdo držati. Mirni so od rojstva sem, le malo-kedaj se sliši o kakem prepiru; seveda pa se devetodeželci pretepajo vsako ne-
predstavi vladnega zastopnika v osebi g. okrajnega nadkomisarju Polley-a. Hpkel je, da je ta občni zbor »Sloge'1 izreden ker so izredne tudi okolnosti, ki so napotile predsedništvo, da ga je sklicalo. Izredni da so namreč dogodki na Hrvatskem, tam, kjer bivajo naši krvni bratje Hrvatje in o teh izrednih dogodkih hočemo tudi mi in moramo goriški Slovenci izreči svoje mnenje. Kot govornik o dogodkih na llrvatskem pa se je prijavil predsedništvu g. dr. Frančišek Pavletič, odvetnik v Gorici, in njemu poda predsednik tudi besedo.
Dogoilki na Hrvaškem.
Gospod dr. Pavletič govoril pa je približno tako-le:
Dragi rojaki! Izmed vseh dogodkov, ki so se dogodili zadnji čas na Hrvatskem, se mi je najbolj vtisnil v spomin dogodek v Podsusedu, kateri dogodek ilustrira položaj na Hrvatskem, V Podsusedu vzdignili so se.kmetje za pravice. Proti kmetom poslali so orožnike. Jeden orožnik je pomeril v gručo. Kar stopi kmet predenj, razgali prša ter reče : „Tu notri j« hr-vatsko srce, ako imaš pogum, vstreli11. Počil je strel, kmet je padel.
Kako je moglo priti do takih od-nošajev. Vse kar se godi, se godi iz vzrokov in tudi ti dogodki na Hrvatskem imajo svoje vzroke. A še popreje moramo odgovoriti onim, ki trde, da Slovenci se nimajo brigati za hrvatske dogodke, da smo upravičeni baviti se ž njimi. Mi namreč odklanjamo načelo sebičnega individualizma, po katerem naj se vsak človek briga le za se. Toda vse človeštvo je ena družina, in človek se zanima za to, kar se godi drugim. Mi pa smo tudi Slovani, in kot taki najbolj sorodni hr-vatskemu plemenu. Sosedje smo, ker imamo velik del skupne zgodovine. Ko so Turki ropali, postavili so se Hrvatje in Slovenci skupno v bran. Naravno je, da se je iz te skupnosti izcimila vez.
Združeni pa smo tudi s Hrvati pod žezlom habsburške dinastije.
Sicer pa imamo še drug vzrok. S Hrvatskega namreč prihajajo različne
deljo, kajti to mora biti radi zdravja in gibanja.
Pa naj bode zadosti o deveti deželi.
Povedati vam moram namreč, kaj mi je pravil Šmonček o treh občinskih pečatih, katere je on videl v ondotni pisarnici.
Bili so trije, to je Šmonček dobro vedel, četudi so prišla razna pisma iz devete dežele, da sta bila samo dva.
Torej trije so bili.
Prvi pečat je bil — no, kakšen je bil prav ne vem, a županov hlapec je udaril vsakokrat z batom po njem, kodar so hoteli očka župan potrditi kako imenitno pismo, ali kuj tacega od „rihte“.
Drugi pečat je bil seveda tudi druge vrste. Kedar so ga rabili, sešIO seje celo starešinstvo in župan je potem prižgal blagoslovljeno svečo.
Nato jo je dal jednemu izmed zbranih, on sam pa je palil in smodil pečat, dokler ni bil ta črn kol sam peklenšček. Navadno je prišlo pri tem opravila do pretepa, kajti vsakdo izmed starešin je hotel držati svečo, vsakdo je hotel biti prvi.
zahteve in želje do oblasti v naši državni polovici, katerim se tudi vstreza. Policijski agentje hodijo po naših mestih in stikajo za bunu neljubimi osebami, vršile so se preiskave po ljubljanskih tiskarnah, iz Ljubljane so poslali vojake na llr-vatsko, policija je aretirala dr. Pegana, misleč, da je hrvatski časnikar Hinko Sirovalka itd.
To so pač zadostni razlogi, da se zanimljemo 7,a dogodke na Hrvatskem.
, Kaj pa je provzročilo dogodke na Hrvatskem ?
Hrvatski narod ima slavno zgodovino, ki ni sicer na čelu evropske omike, ker je omiko zaviral Turek. Hrvatje so sč svojo srčno krvjo pojili bojišča v bran zapadne kulture, sč svojimi prsi odbivali naval barbarov — Turkov. Toda kjerkoli je na bojišču plul habsburški prapor, stal je Hrvat v brambo in prelival zanj srčno kri. Spominjam le 30 letne vojske, bojev Marije Terezije s pruskim Friderikom, bojev s Francozi, sosebno Napoleonom. Spominjam vas leta 1848. in slavnega* bana Jelačiča (živio Jelačič.)
Da se jo Avstrija razvila in vzdržala, je v velikem delu omogočila zvestoba Hrvatov in njihove žrtve.
Toda kako plačilo so prejeli? Res, dala se je Hrvatom I. 1868. nagodba z Ogrsko, ki jim zagotavlja samostalnost in narodni obstoj. Toda, čujte, niti nagodba, niti naravne pravice, niti načela, ki so splošno priznana, se niso izpolnjevala. Rnšila se je pod raznimi bani in posebno pod zadnjim banom Khuenom nagodba, in posebno pod sedanjim banom rušile so se vse ustavne pravice, rušena so načela civilizovane državne uprave. Niti trije odstotki prebivalstva nimajo volilne pravice, med temi je polovica uradnikov. , A še te volitve se vrše v senci bajonetov, neodvisne volilce zapirajo, da ne morejo voliti. Opozicijonalno časnikarstvo se preganja z konfiskacijami, kaznimi. Občinska avtonomija je docela pogažena. Osebna svoboda se krati. Vladi neljubi ljudje se zapirajo brez vsacega vzroka. Krši se pismena tajnost. Policija prihaja na pošle ter odpira pisma.
„No, pa v imenu božjem1*, dejali so očka župan in tiščali potem osmojeno slran pečata na papir, na katerem so potem ostale črne, umazane lise.
In tretji pečat, kateri je tadi zadnji, se pa mora namazati z neko čudno goščo, in na papirju se potem lahko, včasih ludi jako težko, to-le čita: „Županstvo v deveti deželi11.
Torej to so tisti trije pečati ...
Šmonček mi je pravil, da so jako visoko cenjeni, in da so edino premično blago dežnje zastave, pri katerem je kumovala voleiHovana gospa Hrovatinova. Blagoslovu je sledila sv. maša z blagoslovom. Mod sv. ieušo so prav lepo pelo Kojonko višjih razredov pod spretnim vodstvom volečastitoga gospodu mestnega župniku Ivana Kokošarja, ki je spremljal pelje z orgijami. — l’o dokončanem cerkvenem opravilu podala se je šolska mladina v sprevodu z odkrilo zastavo v učne zavode. S tem je bila zaključena prelepa svečanost.
Protestni shodi. — O protestnem shodu glede dogodkov na llrvatskem, katerega je sklicalo politično društvo „Sloga“ v Gorici in ki se je vršil v ist. Petru pri Gorici, poročamo na prvem mestu. Pri Galtoriniju na Goriščeku pa se jo vršil tudi v nedeljo in sicer ob II. uri pred-poludne istotako protestni shod glede dogodkov na Hrvatskem in sicer so jo vršil ta shod pri ugodnem vremenu. Tudi ta shod je bil jako dobro obiskan. Na tem shodu, katerega jo sklicala „narodno-napredna“ stranka in socijalni d^mo-kratje, sta govorila k Blvari dr. Treo in pa lastnik „Sočo“, mokrač Kopač pa je govoril za brate Hrvate proti duhovščini, morebiti zaradi tega, ker tiči na Hrvatskem v ječah, vse polno duhovnikov, v katere jih je spravilo Khuen He-dervaryjevo nasilstvo, ker se bore z narodom za narod proti trinogu.
»Goriško vinarsko društvo". — Našim vinogradnikom naznjamo veselo vest, da je „Goriško vinarsko društvo11 slednjič vendu .e registrirano. To društvo so razteza na slovenski del vinorodnih krajev na Goriškem in ima sledeči namen: ) to vino skupno hraniti, oskrbovati, varovati ga ponarejanja in skupno prodajati; c) skrbeti, da si pridobi goriško vino v svetu dobro ime, visoko ceno in mnogo odjemalcev; n podpirajo naj jih v tem pogledu tudi naši državni poslanci in sicer na način, kateri se jim zdi najumestnejši.
Tukajšnji magistrat razglaša, da 8e ne smejo prodajati gobe nikjer drugje, ako ne na pokritem trgu, kjer se prodaja s»dje in druga zelenjad. Kogar bi zasačili, da bi prodajal gobe po mestu, kaznovan bode jako strogo.
Padel je s hodnika na dvoriSče kletni Celestin Tomassi, stanujoč v ulici
Asooli št. 16. Kantek spuščal jo namreč s hodnika milove balončke. Ko jo napravil jednega velikega in jo gledal za njim, izgubil je ravnotežje tor padel na dvorišče in so hudo poškodoval na glavi. Prenesli so ga v bolnišnico.
Hudoben sin. — 23-letni polmjač Ivan Božič, stanujoč v Klavni ulici, je zahteval v torek denara od svoje staro matere, da bi ga zapil. Ker mu ni hotela mati dali denara, začel je ta malopridnež pobijati po hiši vse, kar mu je prišlo pod roke. Med drugim razbil je tudi šest šip in se je pri ti priliki tako močno vrezal, da so ga morali odvesti v bolnišnico, kjer so mu na prstih napravili par šivov. Šele potem deli so ga pod ključ.
Tatvina. — V noči od srede na četrtek so se vtihotapili v stanovanje g. Batističa, bivšega mestnega inženerja, stanujočega na Goriščeku v lastni hiši, tatovi. Prišli so v stanovanje po vrtu od strani Kornja. V hišo so zlezli skozi odprto okno. Doma ni bilo nikogar in tako bila jim je dana prilika, ia 30 napravili v hiši natančno preiskavo, ka-koršne bi niti policija ne znala napraviti. Prevrgli so vse, odprli so vse, preiskali so celo žepe pri oblekah. Konečno so prišli do neke lesene skrinje. Bazse-kali so jo s sekiro ter našli v nji več perila, razna pisma in druge papirje. Našli so 20 K v zlatu in razni inozemski denar, kakor n. pr. italijanski, švicarski in drugi. Bila je poleg ludi jedna hranilnična knjiga, jeden par zlatih uhanov, spomin po pokojni materi g. Batističa, jedno bodalo in jeden nož z umeluo delanim ročem, potem nekaj orožja, katero je prinesel iz Bosne g. Batistič, jeden kompas, nekaj finih smodk in druge stvari. Odnesli so vse, pustili so le perilo in hranilnično knjigo. G. Batistič je prišel domov okoli 11. ure in pol. Ko je našol doma vse v neredu, podal se je takoj na policijo. Redarji so se podali koj ž njim na stanovanje ter si tam vse ogledali. Potem pa so šli na lov tatov. Neki redar stopil je v neko krčmo na Kornju in zvedel je tam, da je bil malo poprej tam strojarski delavec iz Dorfles-ove tovarne Peter Fabbro, oženjen in oče treh otrok, stanujoč pod Kostanjevico. Izvedel je tudi, da je Fabbro plačal svojim znancem za jed in pijačo ter da je poravnal račun z italijanskim de-narom. Redarji so ga na to. koj zasledovali in ga kmalu potom tudi našli. Ko so ga aretirali, peljali so ga na policijo in tam je izpovedal, da je v resnici kradel pri g. Batističu in da ga je k temu napotila okolnost, ker se je v Gorici izvršilo že toliko tatvin, ne da bi se bilo prišlo tatovom na sled. Zaradi tega nadejal se jo tudi on, da mu pojde posel gladko izpod rok. Dostavil je celo, da bi jo koj popihal v Ameriko, ako bi se mu bilo posrečilo kje ukrasti kakih 20.000 gld. — V četrtek zjutraj pa so aretirali v Gosposki ulici njegovega tovariša Josipa Scalettarija, čevljarja, starega 33 let. Fabbro je že znan uzmovič in je bil zaradi tega že vekrat kaznovan. Še komaj par dni poprej ukradel je nekemu mizarju Zeju sekiro iz delavnice in ga je Zej zaradi tega tudi ovadil pri policiji.
Prijeta tatova. — V Ljubljani so aretirali v sredo natakarja Danila Pogačnika in Ivana Zupana. Pri Zupanu so dobili uro, ki je bila dne 31. majnika ukradena natakarju Karolu Vojski v hotelu „Pri južnem kolodvoru11 v Gorici. Vojski je bil ukraden tudi zlat prstan, potem ste mu bili vzeti tudi dve drugi uri in dve srebrni verižici. Policija je prijeta tatova izročila deželni sodniji, odkoder se bodeta odgnala v Gorico. — Znano je, da je bilo v Gorici od 10. apr. do 22. majnika izvršenih več ulomov in tatvin, pokradenih juvelov, uhanov, zapestnic, verižic, ur itd. v vrednosti nad 30.000 K. Vse teh tatvin sta zdaj sumljiva zgoraj omenjena natakarja, ki sta se začasa tatvin mudila v Gorici.
Aretirauja. — Zadnje dni aretiranih je bilo več oseb, ki so na sumu, da so izvršile kako tatvino, katerih pretekli mesec v Gorici ni manjkalo. Poleg onih dveh natakarjev, katera so aretirali v Ljubljani in o katerih govorimo na dragem mesta, ter poleg onih dveh tatov, katera sla kradla pri g. Batističu in ki se nahajata že pod ključem, aretirali so tudi nevarnega uzmoviča Jurija Pušnika in pa še dva druga. Ta dva so ulovili v Podturnu, ko sta hotela okrasti nekega kmeta. Ulovili so jih baje kmetje sami. Našli so pri njih vse polno orodja, kakor vetrihe, pile, klešče itd., vse kar se potrebuje pri nasilnem odpiranju vrat.
Most ti'7, Sočo pri Barki. —
Most čez Sočo pri Barki jo popolnoma končan. Včeraj so ho pričeli na njem obtožnji poskusi.
Obrni zbor „llratiilnice in po-sojiInice“ v St. Petru, reg. zadrugo z neom. zavezo, bo mesto dne 7. t m. — prihodnjo nedeljo, to je dno 14. I. m. ob 4. uri pop. v prostorih kmet. druživa z dnevnim redom, kakor je bil objavljen že v 21. štev. „Prim. Lista11 z dne 20. maja t. I. Odbor.
Iz Idrijske doline. — Prav je, da so je nekdo oglasil iz cerkljanskih hribov ter opozoril na zvezo z železnico mesta Idrija in Sv. Lucija. Ako mislijo resno merodajne osebe v Ljubljani na zvezo med Idrijo in Vrhniko, tedaj bi bila zveza z bohinjsko železnico povsem umestna in potrebna. Posebnih zemeljskih težav ni v naši dolini.
Zato morajo prebivalci, županstva in sploh različni zastopi zahtevati od svojih poslancev, da se cela zadeva spravi v tir. Na shodih, v deželnem zboru je treba oglasiti se in ne prenehati. V prvi vrsti so poklicani v to Cerkljani in mesto Idrija. Dovolj utemeljenih razlogov je
zato. Že sama narava sili v to in tok
Idrijce že kaže zvezo med Idrijo in Sv.
Lucijo.
Zdaj je čas, da se gibljemo in trudimo, da ne zamudimo prilike, ker čas je drag. Z vso vnemo oklenimo se stvari in ne prenehati, dokler je ne dosežemo.
Kratko veselje ljubljanske de-želnovladne policaje. — V sredo zvečer je prišel na ljubljanski kolodvor g.
dr. Pegan, odvetniški koncipijent v Celju s svojo gospo. Spremljali so ga tudi nekateri prijatelji. Ko je pa vstopil v železniški voz, da bi se odpeljal, zaklicali so mu prijatelji: „Živila Hrvatska !“ Vladni detektiv Kos, ki je bil na kolodvoru, si je koj mislil, da ga je doletela sreča, da zamore aretirati hrvatskega žurnalista Si-rovatko, po katerem vsa policija tako željno vzdihuje. G. dr. Pegan je g. Si-rovatku baje nekoliko podoben, samo da je on nizke postave, dočim je g. Sirova tka visoke postave. Pa to, za svojo službo strašno vnetega detektiva Kosa, ni motilo, ampak stopil je k g. dr. Peganu, katerega je spremljal potem v policijsko stražnico. Seveda ni bilo g. dr. Peganu težko dokazati, da se je detektiv Kos v svoji službeni gorečnosti jako motil in da se je zastonj nadejal kakega križca od hrvatskega bana Hedervaryja. Prijetna za g. dr. Pegana pa ta šala gotovo ni bila, ker je med tem časom vlak odšel in je moral čakati na drugi vlak.
Turnarska slavnost v Ljubljani.
— V soboto bilo je v Ljubljani vse mirno, ne tako pa v nedeljo. Nemški turnarji so s svojim pangermanskim nastopom izzvali demonstracije. V kazinskem vrtu, kjer so imeli zajutrek, razobesili so namreč tudi dve pruski zastavi. To pa je bilo slovenskemu mirnemu prebivalstvu preveč in je postalo zaradi tega jako nemirno, kar je popolnoma naravno in opravičeno. Zbralo se je torej pred nemško kazino več ljudstva, ki je zahtevalo, da se odstranita pruski zastavi. To zahtevo so izrazili nekateri županu Hribarju, ki se je tudi nahajal v „ZvezdiM. Župan Hribar zahteval je od turnarjev, da odstranijo zastavi, a ti tega niso hoteli storiti in je bil Hribar prisiljen zaukazati policiji, da ona odstrani omenjeni zastavi. Ko se je to zgodilo, začeli so turnarji peti znano pangermansko pesem „die Wacht am Rhein“, na kar so Slovenci začeli peti našo pesem „Hej Slo-vani“. Nemški turnarji so uganjali vse le pangermanske burke pod zaščito kranjske vlade in njenega načelnika barona Heina. Za Boga, ali ne zadostujejo dogodki na Hrvatskem, ali se hoče po sili izzvati tudi dogodke na Kranjskem? Kazinere v Avstriji nastajajo pa res vedno „fletnejšeu.
Včeraj, ko so odhajali turnarji iz Ljubljane, bila je vsa policija po koncu. In bilo je tudi vse polno orožnikov. Pa lleinu se ni še zdelo, da bi bili turnarji popolnoma varni, zato sta pa nastopili tudi dve stotniji vojakov. Kako očetovsko pač skrbi baron Hein za svoje ljubljenčke.
Hrvatska tragedkinja gospa Matilda Teodorovičeva bo hodeč po slovenskih mestih s svojim sinom Ljudevitom, bivala še tri mesece v naših pokrajinah. Popolnoma iz lastnega nagiba je „Družbi sv. Cirila in Metoda v Ljubljani-1 odmerila četrtinko čistega dohodka od vsakega deklamatorskega večera. In res nam je vročila iz Ljubljane
— kjer jo deklamovala 23. majnika — 20 K; iz Kranja 6 K ter iz Loke 17 K. Udeležba je bila somtortje tako mlačna, da smo se — odkrito povemo — branili sprejeti odmenjenega si daru. — Če je pa Iragotkinja bratskega nam naroda lako veledušna, bodite rojaki — prosimo Vas — veledušni tudi Vi tako, da šte-vilneje posečate njena in sinova na vrhuncu umetnosti stoječa deklamovanja.
Vernikom Kicmauj in Loga poslal je mil. tržaški škol' posebni pastirski list, v katerem jih prosi, da se ob prazniku Presv. Rešnjega Telesa združijo okoli Izveličarja. Opominja jih, da naj se otresejo strahu prod nekaterimi osebami, ker se gre za njihovo vero, s katero se nekateri lahkomišljeno igrajo.
Odpadnik. — Pred kratkim pri bo-cijalno-demokraškem konsumnem društvu v Idriji nastavljeni Anton Kristan, ki je svoj čas kot tajnik trgovskega-obrtnega društva bival v Gorici, je izstopil iz katoliške vere.
80 let dekla. — V Moravskem Šildbergu je praznovala minoli mesec Ana Šembro 80 letnico svojega službovanja kot dekla. Stara je 96 let ter je vedno služila pri isti hiši. Starka še sedaj opravlja lažja dela ter šiva brez očali.
Velik požar v Neapolju. — V poslopju zastavljalnice v Neapolju je nastal požar. Na gašenju so sodelovali gasilci, vojaki in oblasti. Zaloga dragotin je uničena. Ves trud je bil obrnjen v to, da se ogenj omeji. Pri gašenju je ponesrečilo pot gasilcev. Marki Sarmiento je zašel med dve brizgalnici in je bil ubit na grozen način. Škoda znaša 11 milijonov lir.
Strašen potres so imeli v Armeniji. Več vasi je porušenih. Čuje se, da je do 2000 oseb mrtvih. Potres je divjal posebno v okraju Wan.
Spokorjen morilec. — V Karls-badu so v torek obesili onega Fischerja, ki je meseca julija lanskega leta umoril gostilničarja Koniscba in je hotel zadaviti tudi njegovo ženo. Prisustvovalo je izvršitvi smrtne obsodbe kakih 60 oseb. Fischer šel je sam do vislic, spremljan od krvnika in njegovih dveh pomagačev. Ob strani spremljal ga je tudi duhovnik. Ko je stopil Fischer na dvorišče, je izgovoril glasno te-le besede: „0 Bog, ki si poln usmiljenja, vsprejmi milostno mojo nbogo grešno dušo“. Ko je bila še je-denkrat prebrana obsodba, izročili so Fischerja krvnika. TCo je Fischer še je-denkrat glasno izgovoril besede: „Jezus, imej usmiljenje z menoj “, ovil mu je krvnik vrvico okolo vratu. Po preteku 35 sekund, naznani krvnik, da je obsodba izvršena in čez drugih 10 sekund so konstatirali zdravniki, daje Fischer mrtev. Fischer ni prejšnjo noč prav nič Bpal. Pisal je pismo svoji 79 let stari materi. Pil ni nič in jedel tudi no. Spovedal pa se je trikrat in zjutraj so ga obhajali. Okolu justične palače se je zbralo toliko ljudstva, da so morali okolo nje postaviti vojaški kordon.
lliša na prodaj! — Poleg drž. ceste blizu Kanala je radi preselitve na prodaj nova hiša: klet, pritličje in I. nadstropje. Hiša je obdana s prostornim dvoriščem s studenčno zdravo vodo, ki nikdar tudi v suhem vremenu ne zmanjka. Pripravna je za kakšno obrtnijo ali krčmo. Obrniti se je na g. Ludvika Vit-tori v Kanalu št. 9.
Za kratek čas.
V nekem kopališču je nedavno neki velikomestni gospod, ki je se svojo družino hotel napraviti izlet, naročil dva osla za ježo. Ko je mladi gonjač došel se živalcama, dovolil si je letovičar šalo, da je došlece pozdravil z besedami: „A tu prihajate vsi trije fu Gonjač je nabral obraz v gube, a se takoj pomiril in ni odgovoril besedice. Zvečer, ko so se izletniki vrnili, letovičar vpraša mladeniča, koliko ima plačati? „Devet kron“, odgovori mladenič. „Ali ni preveč ?“ ugovarja letovičar. „Vaš gospodar mi je vendar rekel, da od vsa-cega osla plačam le tri krone ?“ „Imate prav", odgovori gonjač, „in trikrat tri je devet, kajti čo sem bil osel, ko sem prišel, hočem biti tudi, ko odhtyam!M In letovičar je plačal.
Težavna stvar. — A.: „Kje pa ste bili toliko časa?" — B.: »Nevarno sem bil bolan. Pičila me je strupena žival in umrl bi bil skoro vsled zastrupljenja krviu. — A.: „Ali ne veste, da se mora v takem slučaju rana hitro izsrkati ?u — B.: „Presneto, kako, ker aem bil pičen na nosl“
»Krojaška«# ###zadruga“
Gorica,
(irosposka ulica št. 7.
Ravno došle
so zadnje novosti raznega krojnega blaga za spomladansko in letno sozono, kakor: Volne, perkal, Oksfort, Batist, satin, Zefir, svilo za prati, Tonnis, Pique bele in barvane. — Moška sukna po vsaki ceni in veliki izberi. — Nadalje irri bogato zalogo platna, Chif-rona in prtenino, hlačevine, volnene odeje, kovtrov, bombaževine, žepnih rut, robcev, ovratnikov, naprsnikov in raznih drobnin.
Preproge, zagrinjala in pogrinjala iz volno in bombaževim*. Tudi s(' s«' luiznjanja slavnemu občinstvu, da so razproda vse od prejšnjih znosi a lo blago pod I ast n o ceno.
Na zahtevo stranke pošiljajo se uzorci poštnine prosti hitro in točno.
Itoiicčno se naznanja slavnemu občinstvu, da ho eene tud a vhciiiii novemu blatil lako ni/,lie,
da mo ni bati nikake konkurence!
Cene so stalne!
Zdaj se nudi rojakom v mestu in na dežoli prilika za pošteno in solidno postrežbo !
jfaiton pon,
klobučar in gostilničar v Semeniški ulici, ima bogato zalogo raznovrstnih klobukov in toči v svoji krčmi prisl na domača vina ter postreže tudi z jako ukusnimi jedili. Postrežba in cene jako solidne.
Podpisani se priporočam slav. občinstvu in svojim rojakom za obilna naročila svoje nove delavnice v lasni hiši na Kolehah pri Kojskem. Izvršujem vsakovrstne obleke ter imam v zalogi raznega sukna, hlačevine in izgotovljenih srajc. Vsako naročilo se izvrši točno in po celo nizkih cenah!
A. Mavrič, kroj. mojster.
3000000GG00G000C
Berite! Berite!^
T Sabatu
(Pri JjntljaiičaDii")
v Gorici, Riva Castello št 4,
soočene, brez vsake konkurence.
Ovratnic« raznih barv od 10 kr. dalje
Jaeger-srajce » 50 » »
Nogavico za ženske » 10 » »
» » unožke » 10 » »
Moderci » 40 » »
Ovartniki za gospode 1. vrstn po 12 kr.
Krtače za obleko 10 »
Pisemski papir v mapah 6 »
Olyci“rinovo milo 2 »
Velika zbirka razglednic po 1 »
Opomba. Omenja se, da gori omenjeno blago ni ceni primerno bazarsko blago, temveč solidno in regularno. Nastavljene nizke cene se opravičujejo s tem, da je blago kupljeno iz velike konkurzne mase, katera se je prodala sodnim potom pod tovarniško ceno.
Karol Draščik,
pekovski mojster na Kornu v Gorici
odlikovan z častno diplomo najvišjega priznanja jubilejne razstave na Dunaju I. 1898.
In v Gorici na razstavi I. 1900 s zlato svetinjo
izvršuje naročila vsakovrstnega peciva, tudi najfinejega, za nove maše in godove, kolače za birmo in poroke itd.
Vsa naročila izvršuje točno in natančno po želji gospodov naročnikov. — Priporoča se za nje svojim rojakom v mestu in na deželi najuljudneje.
Odlikovana delavnica!
ANT. KRUSIČ,
krojaški mojster v vrtni ulici 26.
Priporoča se sl občinstvu v mestu in na deželi, posebno čč. duhovščini. — Ima bogato zalogo lil a ga vsake vrste in za vsaki stan, ter opozarja na ravno došlo sveže pomladansko blago, I lastni izdelek gotovih oblek' in površnih sukenj. Cene \ prav solidne!
Ivan Bednarik
priporoča svojo
knjigoveznico
v Gforici ulica Vetturini št. 3.
Anton Potatzky
v Gorici, na sredi Raštela hiš. štv. 7.
Trgovina na drobno in debelo.
Najceneje kupovališče nirnlierškega in drobiie^si blaga ter tkanin, preje iu nitij.
Potrebščine
za pisarne, kadilce in popotnike.
Najboljše š vanke in šivalne stroje.
Potrebščine
za krojače in čevljarje.
Svetinjice, rožni venci mašne knjižico.
, Hišna tavala za vse letne čase.
Posebnost:
semena za zelenjave, trave in detelje.
Majbolje oskrbljena zaloga za kramarje, krošnjarje, prodajalce po sejmih in trgih ter na deželi.
JH>€3-€X>-
Nova delavnica
cerkvenih posod O O O O O O in orodja.
Gorica, magistratna ulica št. 8.
Podpisani vsoja si naznaniti preč. duhovščini, da je odprl novo delavnico cerkvenih posod ter se priporoča za na-ročbe svečnikov, svetilnic itd. v vsakovrstni kovini iu v vsakem slogu po najnižjih cenah.
Ker Se nima ilustrovanih cenikov, pošlje po želji preč. duhovščini obrise raznih posod in orodja.
1’riporoča se tudi za popravljanje rabljenih reči, jih zopet posrebri in pozlati tako, da dobijo prvotno stanje.
Izdeluje strelovode po najboljših iznajdbah in popravlja že rabljene.
Udani
Franc Leban,
srebrar.
►OOOOOOOOO
Krojaška mojstra
čufer & Bajt
v Gorici, ulica sv. Antona it. 7
v hiši g. Jerneja Kopača izdelujeta
vsakovrstne obleke za možke po meri, bodisi fine aii pa priproste.
Priporočata se svojim rojakom r Gorici in na deželi, posebno pa č. duhovščini za obilna naročila
>0004*000000
jj Teodor Slabenja, K
Ji
src hm r, v Gorici, ulica Moreli 12,
priporoča prečast. duhovščini za izdelovanje cerkvenih posod in orodja. Pripravo cerkvenega o-
I
Andrej Mikluš
ključavničarski mojster, priporoča slavnemu občinstvu svojo delav-nico v ulici Vetturini št. 6. Pre-vaetna vsak07’rstna v to stroko spadajoča dela po poštenih cenah.
Anton Breščak
Gorica, gosposka ulica št. 14,
(blizu lekarne Gironcoli).
Ima v zalogi vsakovrstno pohištvo za vsak slan. Oprava po najmodernejih slogih, posebno za spalne, jedilne in posetne sobe je po nemškem slogu.
Bogata zaloga podob na platno in šipo z različnimi okvirji. Belgijska brušena ogledala vsake velikosti. Baz-lično poništvo, kakor: toaletne mize, različna obešala, preproge za okna ild. Bazlične stolice z trsja in celuloida, posebno za jedilne sobe. Blazine iz strune, afriške trave, z ži-mami in platnom na izbiro ter razne tapecarije. Beči, katere se ne nahajajo v zalogi, preskrbijo se po izbiri cenikov v najkrajšem času. — Daje se tudi na obroke, bodisi tedenske ali mesečne. — Pošilja se tudi izven Gorice po železnici in parobrodih.;
V zalogi ima najclcg«tncjso solmo opravo, na katero sc Sc posebej opozarja p. n. občinstvo!
atelije-u
Anton Jerkič,
v Gorici, Gosposka ulica št. 7
drugo nadstropje izdelujejo se vsa v fotografsko stroko spadajoča dela v najmodernejšem Stilu in ne-prekosljivo natančnostjo po jako zmernih cenah ; priporoča se tudi v izdelovanje krajevnih in drugih razglednic, ki so prignane kot najlepše.
Z odličnim spoštovanjem se priporoča
Ant. Jerkič,
fotograf.