H 1 ' ' ' ' ' ' ' ^ ■ > * ' P' ^ ^ B R 7th 1920 ' ' ■■ LETO XXIII. ~ VOL um 41.000 samomorov feL v Ameriki L,?. Vt * Washington, 15. nov. Vlada je izdala najnovejšo Statistiko o luksusu in samomorih Amerike, o največjem izkoriščanju bogastva in o največji mizerji, ki vlada. Statistika kaže, da so Amerikanci v enem letu planili 1300 milijonov dolarjev, odčesar odpade na cigarete 800 milijonov. V pogledu nepotrebnih stvari ženske niso mnogo zaostajale za moškimi, ker so izdale 750.000.000 dolarjev za razna lepotična sredstva. Za zlalpi-no se je potrošilo v letu $0. 000.000 dolarjev, za candy en tisoč milijonov dolarjev, za avtomobile 2000 miliionov, za luksus v hišah nad 3000 milijonov, za fina jedila 5000 milijonov, za izlete, piknike in druge zabave 3000 mi Kjonov dolarjev. Tako se glasi prvi del statistike, a drugi nam kaže sledeče: Delavci zgnbe delo V-n t; F rt* B-i v mnogih mestih. Philadelphia, 16. nov. U-prava Pennsylvania železnice je naznanila, da bo v najkrajšem Času znižala svoje osobje na najmanjše mogoče število, ker pričakuje tekom letošnje zime slabega prometa. In Pennsylvania železnica je s to svojo obljubo že pričela, ker je včeraj v Altooni odpovedala 1350 de-j lavcem delo, to je, petnajst odstotkov vseh uslužbencev. Pa pri tem ne bo ostalo, pač pa namerava železnica od- fmstiti še nadaljne ljudi. 2e-ezniSko vodstvo izjavlja, da se že dojgo časa opazuje zmanjšanje prometa! na železnicah, dočim je Pennsylvania železnica zaprla zadnji teden kolodvo; v Pitts-burgu in naznanila, da "ne bo za tri dni sprejemala nobene pošiljale, ker1, imajo toliko j blaga za naložiti in odpeljati iz pitsburškega okraja, kot še nikdar poprej. Oči vidno je odpuščanje delavcev v zve zi z nastopom kompanij v drugih mestih, ki odpuščajo delavce z namenom, da jih pozneje zopet vzamejo naj delo za manjšo plačo. Houghton, Mich. 16. nov. The Calumet - Hecla Co.1 najmočnejša kompanija, ki, prideluje baker v tem okrožju, je naznanila, da poeenšl z 16. nov. se bo vsem delav-; wSov!1^ vmk^navajajo nizko ceno bakra in omejena tržišča. W HW! 1 Ani v OevetandQ >" T 1 * t t 'm * * ■ f iS 1 f ■ ■ i 'i«' Policijska sodnija zgleda zadnje dneve kot moderni Babilon. Nikdar v zgodovin ni Clevelanda ni bilo še toliko aretirancev kot sedaj. V pondeljek je bilo pred sodnim stolom 320 aretirancev, poleg tega priče, sorodniki in radovedneži. Vse dvorane, hodniki in stopnice so bi-] le natlačene občinstva. Sodila sta sodnika Joseph Sa-wicki in Sam Silbert. Ostre kazni sovpadale, in mestna blagajna se je lepo zredila tekom dneva. Osebe, obtožene da so prodajale žganje, so dobile kazen od $200 do $600. Nekateri so dobili tudi ječo po 60 dni.«Dva moža je sodnik Sawicki obsodil na, 30 dni ječe in $100 kazni, ker sta hazardirala. Smodnik Sil-| be rt je poslal 14 možkih v ječo vsakega po 60 dni kot "sumi j lveM osebe. Policisti so jih aretirali, ko so se potepali pe cestah. 75 oseb je bila pred sodnikom radi gamfcla-r nja. Izmed teh je dobil eden $25 kazni, eden $2, petin-' (dvajset je moralo plačati .strogke aretacije, 37 pa jih j je bilo • oproščenih. Osem oseb je bilo aretiranih, ko soji ' oddali sobe v najem za gam-j (blanje. Skoro vsi so kaznovani po $50. Mož, |d je dobil največjo kazen, $600 se piše1 Viktor Byezskowska, J604 [BurkMve. Tega so aretira-! 11 v soboto popoldne, ker je prodajal žganje, in ko so gw ; pozneje proti varščini izpu-|i stili, je šel domov in zopet začel s točenjem pijače, na-kar je bil drugič aretiran. 12 i Slovencev je bilo aretiranih : ; zadnje dneve z zvezi s pro-hibicijsko postavo. Večinoma so dobili V9ak po $200. i Pravijo, da ima policija ^že kar napisano, koga bodo are- < tirali, in danes pride na vrsto . eden, jutri drugi Baje bode-j jo tako hitro priti vsi ker ni . in prodajalce candy a brez izjeme, samo na vrsto ne morejo aretirali vse gostilničarje mobilov, da bi par tisoč oseb speljali na postajo. Medtem • pa seveda roparji pridno iz- < vrSujejo svoj posel in o ulo- ( mi h in napadih se poroča iz vseh koncev mesta. -----. I — Tekom pondeljka in torka se je nabralo v Clevelan- 1 du $700.000 za siromake in ] razne dobrodelne zavode. ; Vsega skupaj se mora nabra- ' ti $4,500.000. Čas za nabiranje je samo do sobote. Cle- 1 velandčani so jako radodar- j ni, in nabiralci poročajo, da 90 procentov vseh, kjer se j oglasijo, je pri volji prispe- 4 vati v Community Chest. ! $450.000 izmed nabranega ! denarja gre za sirotne otroke v cvropo. < — County klerk Haserodt je ] imel $2,096.06 stroškov te- ] kom svoje volivne kampanje, j — Državna postavodaja, ki se snide takoj po novem letu -v Columbusu, ima dvetretin-sko večino članov, ki so pristaši stihe stranke. Izvoljeni i so bili pri zadnjih volitvah. i Poroča se, da bo ta postavo- ; daja naredila več postav gle- < de prohiBicije, in da bo do- ] volila, da se ustvari 300 po- i sebnih uradov, takozvanih ] "nadzornikom prohibicije^ki s bodejo pazili na privatna 1 stanovanja. Defetvo, da so ! volivci države Uhio pri zad- I njih volitvah z večino 80 ti- ' soč glasov odobrili Crabbe i postavo, daje največ poguma i suhim. i D'Annpio napada f * rra $1 Sfftao joH »stom vm Pariz, 16. nov. Gabriele D'Annunzio, peglavar na Reki, se je izjavil, da ne prizna pogodbe miru, ki je bila podpisana med Jugoslavijo in Italijo. Včeraj so njegovi zrakoplovi dospeli nad Rirti, ter so D'Annunzijevi zrako-plovci metali protestne plakate pred poslopje parlamenta. Objednem razsaja D'Annunzijeva aoldateslča v okolici Reke in Je zasedla že več bližnjih krajev. Na Su-šaku so Italijani razbili jugoslovanske trgovine. Objednem je D'Annunzio zasedel Kastvo in okolico. Pri Pod-bregu (?) pa so se jugoslovanski prebivalci uprli vojaštvu D'Annunzia, ki je moralo pobegniti. D'Annunzio je na Reki sflclical "kronski .svet", pri katerem se je . sklenilo, da mirovna pogodba narejena med Jugoslavijo in Italijo v Santa Margherita, je neveljavna iz vzroka, ker se govori v tej pogodbi o stališču Reke, ne aa bi se zaslišalo zastopnikov mesta. Raditega je D'Annunzio sklenil, da zasede njegovo "vojaštvo" vse kraje v okolici I^eke, katere daje mirovna pogodba Jugoslovanom. (Mi se le čudimo, zakaj jugoslovanska vlada ne pošlje ene j* kompanij e Kranjcev v RftlMfStf bi vpol ure sčistilo italijansko nesnago iz mesta in naredila mir. Videti je, da si dopusti jugoslovanska vlada vse do-pasti, dočim nasprotnik nemoteno razgraja in pustoši našo zemljo.) o — Sevastopol in Krim vtokah boljsevikov pri v f i -1 -ft?' t Carigrad, 16. nov. General Wrangel, anti-boljševiški vodja ruske armade, je zapustil Sebastopol, svojo zadnjo postojanko in se podal na francosko bojno ladjo Wal-deck- Russeau. General Wrangel je bil eden zadnjih ki so zapustili mesto pretočeno nedeljo, potem ko so boljševiki po petih obupnih napadih se polastili mesta. Moštvo armade generala Wrangla se je iskreno poslovilo od svojega poveljnika, ki i je ztijimi delil vse vojne teža- i ve. i Da je bila armada generala Wrangla poražena, je pri- j pisati miru na rusko-poljski 1 fronti. Kakor hitro je tam na- j stal mir, so boljševiki konce- i ntrirali 27 divizij pred Krim- i skim polotokom in napadli s ] štirikrat večjo armado gene- j rala Wrangla. Tako so boljševiki uničili svojega zad- _ njega nasprotnika, dokler se i kje zopef kak nov ne pojavi.1 < V Črnem morju se nanajajo'l štiri ameriške bojne ladje, ki 11 so bile v veliko pomoč be- 1 guncem in ranjencem. V Se- < bastopolu je zgorelo skladi- i šče oblek in živeža, last 1 ameriškega Rdečega Križa, j Ti soč ej an tisoče beguncev i je dospelo v Carigrad, ki je i prenapoljnjen. 20.000 voj^a- < kov Wranglove armade se je rešilo, dočim so drugi raz- ! kropljeni ali so padli v boju 11 Skoro vsi častniki so bili u- ] biti. Boljševiške zgube so pa i bile dvakrat večje, toda ker ! je bila njih armada štirikrat 1 številnejša od Wranglove ar- | made, je bil poraz neizogiben. Kaj bo Francija sedaj na redila, se ne ve, kajti ona je ^ priznala Wranglovo vlado v < Rusiji, katere sedaj več ni. i Anglija pa se pogaja z boljše- I viki glede trgovskih odnosa- s jev. i ^ i lova pogodba za oddajo pav. plina. Boj med kompanijo, ki skr bi za dobavo naravnega pji^ na v Clevelandu in med mest no zbornico se je resno pričel. 10. feb. prihodnjega leta poteče pogodba med mestom in kompanijo, in pred tem časom se mora podpisati nova pogodba. Pa tudi če se ne podpiše, kompanija se sme ustaviti plina v mestu. Ker plinova družba neprestano trjdi, da plina primanjkuje, in je raditega potrebno, da se cene pliny zvišajo, da ga ljudje ne bodo toliko rabili, je mesto najelo posebnega eksperta, kateremu se je plačalo $15.000 da natančno preišče kaj je z naravnim plinom. Dr. Bemis, ekspert, je to delo napravil in podal mestni zbornici sledeče poročilo: Plinova družba dela s sedanjo ceno plina dovolj dobička, da lepo uspeva. Res je, da naravnega plina zmanjkuje, toda nevarnosti ni, da bi ga zmanjkalo v bližnji bodočnosti. V Clevelandu bi bilo dovolj plina, tudi v najhujši zimi, če biP East Ohio Gas Co. se pobrigala, da izpelje svoj kontrakt s Hope Natural Gas Co. Ta kontrakt pravi, da ima Hast Ohio Gas Co. prednost pred vsemi drugimi kompanijami za pridobitev« naravnega pljna, toda clevelandska kompanija , se tega ne poslužuje, m posledica je, da primanjkuje plina pozimi. V očigled tega reporta je mesto pripravilo sledeči kontrakt, ki bo predložen kompaniji, da ga podpiše: Liga Narodov zboruje brez Amerike. " Geneva, Švica, 15. nov. Delegatje 41 narodov sveta so 9e danes tukaj sešli, da so navzoči pri prvem zborovanju Lige Narodov. Predsednik Wilson je sklical to prvo zborovanje Lige Narodov in izjavil svoje obžalovanj^ da Zjed. države, kot najmočnejša država ne morejo biti zastopane po svojih odposlancih. * p Mnogo važnih točk je na dnevnem redu Lige narodov. Na vrsto pride vprašaje Gdanjskega, koliko prawe imajo tam Poljaki, varstvo raznih plemen, varstvo verskega prepričanja posameznih narodov, prošnja nemške republike za vstop v Ligo, itd. Prvo zborovanje je Qtyo-ril bivši belgijski ministera^i predsednik Paul Hymaps. južna Afrika je zastopanapo Lord Robert Cecllu, ki je Bil svoje dni najhujši nasprotnik Lige Narodov. Skoro vše a-meriške republike imajo svoje poslance na zborovanju, razven Zjed. držav. Prvo delo zborovanja Lige Narodov bo izvolitev uradnikov in imenovanje odborov. Najmanj en mesec bo trajalo zbo rovanje. Na vrsto pride tuift najnovejši mir, ki je bil sklenjen med Iftlijo ta Jugotk-vijo, tor je Italija in .W slavija članica Lige Narodov. • ♦ , i Dr. H. M. Warren, pred-^ sednik "Save a Life" lige, se je izjavil, da je Amerika dosegla rekord kar se tiče samomorov. Povprečno se izvrši v Ameriki na daa M5 samomorov, ali 41.000 oseb si vzame' življenja v Ameriki na leto. Razmerje med moški mi in ženskin* samomori je: 60 in 45, a deset procentov samomorov tvorijo otroci. Dne 14. novembra n. pr.^ čalo oblastem. Med temi se je 6 otrok ubilo z orožjem, eden se je s plinom zastrupil, en otrok je skočil s strehe, dvoje otrok se je zastrupilo^ Vzroki teh samomorov so: Tri otroke so stariši tako pretepali, da so obupali nad življenjem, trije s
iU zaljubljeni, dva sta poVzrbČila zločin, a en o-trok ni mogel, prenesti ločitve zakona svojih starišev. Povprečna starost teh otrok-samomorilcev je 14 let. Med vzroki samomorov starejših ljudi, je največkrat bolezen, ki je neozdravljiva, potem pa zaVest zapuščenosti in osamljenosti. tako vidimo na eni strani strašen luksus po vseh Zjedinjenih državah, po drugi strani pa 41.000 samomorov tekom enega l*ta.
— Slovenski gostilničar, J. Klemenčič na 16321 Waterloo Kd. je Ml v svojem lokalu napisen od dveh lopovom ki sta mu odnesla $206 in uro. Tudi navzoči gostje so bili
f oropjanj. Policija seveda ni nikogar aretirala.
— Iz Washington a se poroča, da kongresni odbor za naselniške zadeve ,i?deluje novo postavo, glasom katere bo veliko težje postati državljan, in bo novim naseljencem skoro onemogočeno priti v Ameriko. Republikanski kongres bo gotovo potrdil te nove postave.
— Pntestantovski pastor Rev. Sftemwin je tožil za ločitev zakona. Toda sodnik Philips mu ni dovolil, pač pa mu je priporočil naj si izbere kak drug stan, da se bo laglje preživel. Rev. Sher-win se je izjavil, da zasluti kot pastor samo $Q3»na mesec. **»*..... T| 1" »
— V Clevelandu se dobi laglje razporoka kot kje drugje. Osebe iz drugih držav
^Jiodijo v Cleveland, da se razporočijo. Raditega nameravajo narediti postavo, glasom katere ne bo mogel nih-
ibtoni
V Detroitu je brezposelnih' 60.000,. V New Yorku se Mhj vaja število brezposelnih nad 120.000, v Chicagu do 80.000 in enako se poroča it; drugih mest. Splošno se pa pripoveduje, da bodo tovarne začele z večio silo obratovati po novem letu.
-O-;- '
— Skdro gotovo je, da bo. mestna zbornica sprejela po-j stavo, glasom katere*- se bo voznina na uličnih karah za otroke znižala na 3 cente ali 40 tiketov za en -dolar. Te znižane voznine bi bili otroci deležni ob šolskih dnevih same, med urami 7.15 zju-j traj in 4JO popoldne. Tikete bi otrokom prodajale učite-Ijice. v
— KolUček, ki pa je bil že kotel je našla policija v stanovanju Jakob Taska na 2989 E. 81. cesta. Jaka je ku-j hal žganje v kotlu, 'kjer ie, bilo prostora za 250 galon. In j povedal je, da je prodal že več kot 5000 galon jakata.| Sedaj so mu ga zaplenili, in prihodnji teden pride Jakob pred zvezino poroto.
— Žabe, črvi,kače — ki moro j a gotovo vedeti —tvsi so mnenja, da bo letos jako mila zima. Žabe Se sedaj reglja-jo zvečer v mlakužah, namesto da bi se zarile v blato kot ponavadi.. Navadni deževni črvi se še vedno sprehajajo okoli, če bi bila zima trda in dolga, bi se nahajali pet čevljev piod zemljo. In tudi kače se nahajajo še vedno na prostem, kar vse pomeni kratko in milo zimo, pravijo naravoslovci.
— Ali vam je znana licenčna številka vašega avtomobila? Bolje je, da si jo takoj zapomnite. PoHcfsti imajo povelje ustaviti vsak avtomobil, vprašati lastnika za licenčno Številko, in če vam je neznana, tedaj morate na centralno postajo policije, kjer morate dokazati, da ste rea pravi lastnik avtomobila.
. ... .. v-j,t ■ - . '■>*■
v.. .. . « ••čar ^a
-O-
— Družini Zupančič je umrl sin Frank star 7 mesecev. Družina stanuje na 81. cesti. Iskreno ^pžalje!
— Umrl je Frank Zupančič na 1405 E. 41. cesta. V Ameriki je bival 19 let. Bil je Član druStva Slovenija. Pogreb se vrši vsredo popoldne ob 2. udi. Ranjki je bil doma iz Gor. Polja pri Straži. ^apuSča ženo in eno sestro tukaj, v starem kraju pa dve sestri in očeta. Naj počiva v mini!
— Iz stare domovine je dobil Mr. Frank Hudovernik veliko jako zanimivih slik in fotografij, katere so razstavljene v našem oknu. Vmes so tudi glasovnice, kakoršne so se rabile pri plebiscitu na KoroSkem. Zanimiva je fotografija z reko Pia^p, kjer je toliko naših fantov izgubilo življenje v boju z Lahi. Pevsko društvo "Ljubljanski Zvon'* je poslalo na oktet samo preko sto novih slovenski pesmi.
— V nedeljo priredi pevsko društvo "Lira'' igro, ki se še ni igrala na ameriškem odru : V nižavi. Igra je Jako lepe in bogate vsebin^. Več o tem v petkovi številki.
m
VENIZELOS PROPADEL.
Atene, 16. nov. Kabinet ministerakega predsednika GrSke, pod vodstvom Veni-zelosa, je včeraj realgniral v očigled poročil iz volivnih prostorov, ki naznanjajo, da so pristaM Venizelosa skoro povsod' propadli Zmagala je stranka monarhistov, in privržencev pregnanega kralja Konštantina so po mnogih krajih dobili veliko večino. Venizelos je štiri leta voda usodo Grške, in je bil priznan v Evropi kot eden najfi-najsih drto^f« j 4
K DOPISU IZ LORAIN A, O.
V zadnjem dopisu, ki je bil priobčen v tem listu, iz Lorain, O. se je omenjalo, da se je vršila 14. novembra maš-keradna veselica, kar pa ni pravilno in je resnica, da se bo maškeradi>a veselica Nar. Doma vršila v predpustu.
POGODBA MED JUG0 SLAVUO IN ČEŠKO.
Iz Belgrada se naznanja, da se je naredila med Jugoslavijo in Češko sledeča pogodba: Ako Ogrska neopravičeno napade Jugoslavijo, mora češka z armado priti na pomoč. Enako naredi Jugoslavija, ako so Čehi napadeni. Niti Jugoslavija, niti Češka ne sme skleniti nobene zveze s tretjo državo, ne da prej ena drugo obvesti. Pogodba je*veljavna za dve leti, nakar se obnovi ali opusti, vendar ne predno ena ali druga stranka ne odpove 6 mesecev naprej. To pogodbo mora odobriti Liga narodov.
MIUONSKI ROP.
Council Bluffs, la. 61. nov. Poštni inšpektorji so aretirali 201etnega Merle Philips {ki je v zvezi z ogromnim ropom, ki se je izvršil tu pretepeno nedeljo, in o katerem; se je poročalo, da znaSa 10( miljonov dolarjev. Philips je zaposlen v poštnem uradu kot pomočnik, ki določa v kateri voz gre kaka vreča. 90n je bil v sporazumu z roparji in je "omogočil rop. Iz-
An J 1* io ri*- J miuHft
dal je te dva roparja
i £ /V' •. ... • .'
Plinovi družbi se da pravica za nadaljnih deset let da oskrbuje Cleveland s plinom
E> isti ceni kakor dosedaj. rugič, kompanija mora vse svoje odjemalce razdeliti v razrede, in oddajati tem razredom plin po sledeči vrsti: 1. Oni, ki rabijo plin samo za svetlobo in kuhanje. 2. Oni, ki rattfjo plin za gretje privatnih stanovanj. 3. Kompa-nije, ki izdelujejo živež. 4. Kompanije, ki imajo stroje na plin. 5. Vsa druga industrijska podjetja. Kadar primanjkuje plina, je kompanija prisiljena ustaviti plin vsem onim navedenim pod številko 3, 4, in 5, in na ta način bo vselej dovolj plina za odjemalce pod številko 1. in 2. Kompanija pa lahko prisili odjemalce, da rabijo gotove peči in instrumente za rabo plina, ki povzročajo, da se plin hrani. Objednem pa bo kompanja kaznovana f 100 na dan, če se tega kon-trakta ne drži. Cevi je dovolj napeljanih v mesto, da pride lahko dovolj plina v Cleveland, tudi pozimi, ako bi plinova družba prisilila plinovo družbo v West Virginiji, od-' koder prihaja plin v Cleve-, land, da zdržuje 225 funtov, pritisk na cevi, ki vodijo v j Cleveland ob meji države Ohio. Posebno odkar se zadnje šase zopet več naravnega plina navrta kot prej. Tovarne,ne smejo žgati naravni plin med 1. oktobrom in 1. majem. Kompanija mora zapečatiti vse njih metre. Na ta način bi se pomagalo domačim odjemalcem. Ako bo plinova aružba sprejela ta kontrakt, je Še vprašanje. Na vsak način pa ima mesto pravico polastiti se premoženja in lastnine plinove dražbe ter plačati za to v svoti, kakor jo določi poseben odbor.
'■v 1 1 11111 f i
— V pondeljek je dospel v Cleveland Herbert Hoover, ki je bil tekom vpjne živilski administrator Amerike,, la -ki je takorekoč bil gospodar nad hrana skoro pol sveta dve leti. Prišel je v Cleveland, da govori v prid skupne blagajne, ki se sedaj nabira v našem mestu v podporo dobrodelnim zavodom in siromakom. Ob tej priljlM $u se mu poklonili zastopniki raznih narodov, za katere je Hoover po očetovsko skrbel tekom vojne in po vojni, da niso umrli gladu. NaSim Slovencem je znano koliko Je Hoover storil za našo domovino, koUko miljonov je potrošil za Jugoslavijo, koutto stotisoč sirotic in zapuščenih
je nahranil tri jim preskrbeli obleko. Mi Hooverja je \Pozdravila v imenu Jugoslovanov naSa Slovenka Miss Jennie Perdan ter Miss Mira Runjavec. Hoover je bil'popolnoma presenečen od iskrenega pozdrava naSe Slovenke Miss Perdan. Sol^e so mu prišle v oči, ko je ip* šal pozdrav našega naroda v zahvalo za neštete njegove dobrote, ki jih je izkazal narodu. Miss Perdan mu je poklonila šopek cvetja, in M*. Hoover je bil tako ginjen, da je komaj našel besede iskrene zahvale. Več tisoč Ame-rikancev je bilo navzočih, pri j teh obredih in vsi so občudovali krasno narodno nošo, ! katero je imela Miss Perdan, in ki je originalno blago, pravkar dospelo iz domovini.
— V neki hiši na 53. cesti ie eksplodiral aparat za distili-ranje žganja, ali podomače rečeno Rko1liček'\ Pokadilo se je, in sosedje so poklicali požarno brambo. Lastniki kotlička pa so prepovedan vstop požarni brambi, boječ se za lastno kožo. Zato je morala priti # policija, ki je priborila požarni brambi vstop. Medtem so skrili kotliček, toda policija ga je izvohala in vse stanovale«! za-
"AMERIŠKA DOMOVINA"
(AMttftfCAN *K>m>__
Inez--i m i i--------■
NAlOAMINii U Ameriko .... 94.00 Za Clmfan4 po prfti , $5.<(0 ZbErropo.....$M0 Piw— jtorttt« ... It
^p^depšai »dognal a, pel«eM«A^ P-**
Mit t Clair At*. N. 1. CamliK, Ohio TaL C*, Prt—»■ I«
MUSS DEBSVBC, Publish*_ LOUIS / /KRC.
IMUIB MONDAY, W1DNJ9DAT AND VHDAY
Kd k; 25.009 SUreiitis ii tke City of Ckfdadl adi eMm. Afortmu riles oa reqiest. American m spirit forrip ii lugm* mb
■»tared u Mm4-ilM MMr January 5th 1001, »t tka mm efflee at Jtevelaad. Obi* under tka AM of Mirtk M, l«9. _
4gj^8a NO. 153. Wed. Nov. 17 1920
i In kaj sedaj?
Jadransko vprašanje je "rešeno", meje med Italijo in Jugoslavijo so definitivno "določene", in jugoslovanski mtroyrii poslanci so se objeli z italijanskimi v Santi Mar-gherlti v ?nak, da se je pereCe vprašanje tako "po volji" re-Silo, v "zadovoljnost" vseh krogov.
V javnosti se piše kot bi bila sklenjena pogodba med Italijo in kraljestvom S. H. S. nekaj epohalnega, nekaj k«r je oba naroda silno razveselilo. Prihajajo brzojavke iz Pa-riza, London«, Rima, v katerih se izraža "veselje'* radi "u-godrie reSitve*'. Vse to ima namen postaviti vso zadevo v nepravo luč ter potlačiti prikrito jezo Slovencev in Hrvatov, ki so bili osleparjeni kot niso bili še nikdar prej.
Po koroškem plebiscitu je prišla mirovna pogodba me4 Italijo in Jugoslavijo. Pri obeh dogodkih-so Jugoslovani Sijajno pogoreli. Kaj pomaga sedaj kričanje, da so Nemci slepariji pri volitvah na Koroškem, kaj pomaga seda/ trditev, da jugoslovanski pooblaščenci v Santi Marghe-riti niso imeli pravice podpisati tako sramotnih pogojev z Italijo. Podpisali so, in velesile bodejo ratificirale pogodbo. Driati se je bo treba. v
Kako se je spor med Italijo in kraljestvom S. H. S. rešit, to vedo rojaki iz 6asopisja. Po enomesečni obravnavi in debatah so Italijani stavili svoje najmanjše zahteve, nata-red, toliko damo, pa nič ve£, nič mpj. To je bil ultimatum. Ako jugoslovanski pooblaščenci niso hoteli povzročiti vojne, so morali sprejeti ta ultimatum Italijanov. V tem ulti-matumu so Italijani izjavili, da prepustijo Logatec Jugoslaviji, vse drugo pa ostane kakor je. Jugoslovanski poslanci so to zmes podpisali in prirediti napitnico laškim dele gatom, laškemu kralju in parlamentu!
Ako letos ne bi bile predsedniške* volitve v Ameriki, bi se to gotovo ne zgodilo, wilson je ves čas, ko je bilo sklenjeno premirje, deloval na to, da se jadransko vprašanje reši po vsej možnosti pravično. Toda kje je Wilsonova črta in . kje je meja, kakor so jo sklenili sedaj ? Vsa moralna pomoč Amerike Je zginila, ko je bil Wilson 2. novembra v osebi Coxa poražen na voliščih. Italijani so to dobro vedeli. Dobro so znali za to tudi Jugoslovani. Zato je menda grenka usoda potis&la Trumbiču pero v roke, da je podpisal pogod bo, s katero uradno izroča Jugoslavija 600.000 Slovencev in Hrvitdv Italijanom V sužnjoSt. Ker skoro gotovo je to: Ako Jugoslovani ne bf podpisali, bi Italija prekinila nadaUne dogovore. Prekinile bi Be diplomatične zveze, in prišlo bi do najhujšega. V borbi, ki bi znala nastati,«bi imela Italija na svoji strani Francijo in Angliio, a Wilson mora molčati, ker njegova uradna doba, ko je delil pravico narodom, je potekla. Kje bi iskali Jugoslovani pomočil Da bi ugnati same Italijane, je brez vprašanja, toda postavljati se po robu skupnim silam zaveznikov, bi bilo blazno.
Moralno največ kriva v tej sramotni pogodbi pa je Srbija. Ona ni storila nobenega koraka, pritiska, ni izrabila svojega upljiva pri zaveznikih, da se stori Slovencem in Hrvatom pravica. Dočim je Srbija dobila vse pokrajine, kjer se te nahajal kak Srb, tako da danes spadajo vsi Srbi pod Srbijo, pa je mirne duše pripustila, da so Italijani spravili v malho St. Peter, Postojno in Idrijo ter mnogo drugih biserov Slovenije. Očividno je, da je dobil Trumbič namigljaj v Bel gradu, naj podpiše vse, kar zahtevajo Italijani. Imel je zvezane roke. Toda kot nekdajni predsednik Jugoslovanskega Odbora, ki je vodil toliko propagando proti Italiji, bi moru, če je imel kaj principov in karakterja, se raje odpovedati svojemu mestu kot dati pečat nečemur, proti kateremu se vsa njegova duŠd vpira. Toda videti je, da v Jugoslaviji nekaterim ljudem bolj dišijo mnisterski stoli in osebna £ast, kot pa narodno blagostanje in narodna pravica. Trum bi6 le bil oni, ki je najbolj silovito napadal Londonsko Pogodbo, on je pripravil Italijo do nekakega pakta v Rimu, toda danes je Trumbič podpisal Londonski Pakt, in ne sama to, še več kot Londonski Pakt, ki je dajal Reko Hrvatom, dovolil je, da je tudi Reka neposredno ostala v italijanskih rokah.
Mnogo rojakov zahteva, da se nemudoma vzprizore protestni shodi glede te sramotne pogodbe. Po čemu in zakaj? Imeli smo jih stotine, pa je vse skupaj v vodo padlo. Sicer pa moramo prej slišati od naših rojakov doma. Ali so oni to sramoto požrli in ostali mirni, ali imajo posebne načrte,^ se zbriše ta madež iz narodne zgodovine? Počakaj-mo poročil. Popolnoma gotovo je, da mirne krvi naši rojaki v domovini niso mogli ostati, ko so slušali, da se je prodalo 600.000 niih bratov zakletemu sovražniku v sužnjost. Mogo če je prišlo do nemirov, mogoče je prišlo do streljanja* in cenzura ne pusti v javnost resnice. Počakajmo. Resnica pri de na dan. Le skupaj z narodnimi silami rojakov v domovini moremo kaj uspešnega ukreniti. Protestni shodi ne pomagajo nič. K večjem moremo obrniti pozornost javnosti na to sramoto s tem, da dopisujemo v ameriško upljivno časopisje, ki tvori javno mnenje v Ameriki.
Mi smo že dolgo tega napisali v našem listu, da kakor hitro bo Harding zvoljen, tedaj gor}* Jugoslovanom. Itali-I jani so čakali le izida volitev v Amerilri. Takoj po izidu, so| prišli z barvo na dan. Wilson nam ne more pomagati, ker odločilnih korakov ne more ukreniti, ker njegova doba je i potegla, a Harding je ponudil roko Italijanom. Povedali emo prav, svarili smo resnično.
In kaj pride sedaj t
^^^BMHHjtefef^tefc-1,* ii'iii g"i . . '
POMEMBN A TRISTO LETNICA.
Letos praznujejo Zjcdinje-: ne države tristoletnico, odkar so prišli sem prvi nase-» Ijenci, ki so bili namenjeni - ostati tukaj kljub vsem teža-' vam in nevarnostim ter so
i postavili prvi temelj današnjim mogočnim Zjedinjenim državam. Ti naseljenci so dospeli sem na ladiji Mayflower in so se izkrcali dne 21. novembra, 1620 ob obali, kjer stoji danes Province-town, Mass.
Se ko so se nahajali ti prvi stalni naseljenci na vodi, so se moški združili dne 11. novembra in se sešli v kabinij kapitana male barke, ki je vozila neustrašene može v daljno deželo. Vsega skupaj je bilo na ladiji 102 osebi, med njimi 41 moških, ostali pa ženske in otroci. Ti možje so tedaj spisali med seboj pogodbo glede življenja v Ameriki, in to je nekaka prva a-merlška ustava, prva garan- i cija ameriških svobodščin in pravic. To so bili prvi borite- i lji ameriške demokracije, fci I je morala prestati hude boje,'] predno se je spopolnila. Ti ] prvi naseljenci so prišli sem z • namenom, da ustanove tukaj ! svojo državo, kjer ne bo kra- i Ijev ne plemenitašev, kjer. J bodejo postave za vse enake, kjer ne bo verske nestrpno-J sti, pač pa svoboda in enaka i pravica za vse. Teh idej so bi- J
ii prvi naseljenci, ki so 21. i nov. 1620 dosptfli v Ameriko 1 in dali podlago današnjim « Zjed. državam. ■ , :
Štotisoče dolarjev so izdale letos Zjed. države in posamezne države, da se dostojno proslavi ta veliki dogodek ameriške zgodovine. En načrt je, da se v pristanišču Ply mouth, kamor so prišli prvi naseljenci, postavi kolosalm kip indijanskega glavarja Massasoit, ki je s svojimi Četami prvi branil revne, toda značajne naseljence.
"V zgodovini narodov« doba treh sto let ni Jako dolga, toda kaj je tri sto let povzročilo v Zjedinjenih državah, to je pravi čudež. V treh letih se je v nevernem ameriškem konti nentu razvil in spopolnil narod, ki mu ga ni para na svetu, narod ki je danes za voditelja vsem drugim narodom sveta. In ne samo to, Amerika je rastla tako hitro, da prebivalci niti časa niso imeli se pečati s poglavitnimi principi civilne vlade, in "pra va demokracija", katero so prinesli prvotni naseljenci teta 1920, je skoro zginila v divjem ameriškem metežu za dolarjem, bogastvom lu politično močjo. Narod v A-meriki se ima zahvaliti le svo ji ustavi, da uživa politične pravice, ker v boju za večjim premoženjem, narod popolnoma pozablja demokracijo ter je postal premnogokrat predmet izkoriščanja svojih zastopnikov v kongresu in državnih posta voda jah. Zato pa, a]fo ljudje ne bodejo pazili, kdo prihaja v kongres, kdo v državne postavodaje, lokalne zbornice, ameriška demokracija ne bo imela sijajne bodočnosti.
Sedaj ko- je volivni boj končan, bi bilo prav dobro, da se nekoliko ozremo okoli sebe in se ozremo v bodočnost, kaj ima za nas usojenega. Mesec november znači dvoje velikih zgodovinskih dogodkov. Pomembno je, da je bilo podpisano premirje, ki je zaključilo najbolj krvavo vojno v zgodovini sveta, kon čano 11. novembra, 1918. Pogodba pa, ki je temeljni ka-! men ameriškem svobodšči-1 nam in pravicam, pogodba,! ki je povzročila današnje; Zjed. države, je bila sprejeta j in podpisana 298 let poprej, II. novembra, 1620. Ta pogodba je ustanovila pravo in. iskreno demkoracijo kot na-; čin vlade, kakoršnjo imamo v Ameriki, oziroma kakor-| šnjo bi morali imeti po idejah (prvHi naseljencev. Premirje, pa ji je bilo podpisano 11. novembra 1918, je takorekoč končalo vojno, tekom katere so milijoni zgubili življenje z namenom, da zavlada demo^ kracija po lirnem svetu. In
i ne manj. 'Vsi lunch besketi . pa morajo biti v Narodnem Domu, kjer se vse to vrši, ne kasneje kot do 4. ure pop, in . vsak besket mora imeti skri- • to pod pogrinjalom ime last-i nice, napisano na kartici ali papirju. Ti besketi bodo pro* dani na dražbi pred večerjo. Kdor da več, ga bo dobil, in z besketom vred seveda tudi ! tovarišico za večerjo, in po i večerji se zasučejo v najlepših vižah. Dekle ali žena, katere besket bo odkupljen za -najvišjo ceno, dobi krasen, ; dragocen prstan z diamantom, Fant ali mož pa, ki ga , kupi, dobi zlato uro. Torej vidite, fantje in dekleta, možje in žene, zakaj imamo pozornost sveta. To bo zabava, to bo veselje. Vse bo pelo, vse bo jelo, vse plesalo. In kaj nam še naše kuharice oblju-bujejo. Tacga pečenega pura na in gos ko, da bo dišalo najmanj na St. Clair in do Collin wooda. In kdo bo vse tukaj? Da ne" omenimo druzih kakor predsednika Wilsona, ki bi adjirišel, pa ga zobje bole, Hardinga. ki je prepozno Cul o tej zaBavi in je odšel, ribe lovit, governerja Coxa, ki bi rad prišel, pa ga zobje bo kandidature, po bodo tukaj VSI CLEVELANDČA-NI. Naš Narodni Dom ima . prostora za 5000 duš. To bo | narodni dan, shod in veselica ] vseh Slovencev. Priprave delamo za vas kot za kralje tn kraljice. Pripravljamo tako,' da se vse kaai, pa pravite, j iakaj je pri nas toliko dima? i Zato ker vozimo skupaj cele 1 I vozove vdobitkov. Svetoval bi < vam da greste po trije skupaj in najamete truck, da bo- i dete dobitke lahko domov pe 1 Ijali. In tako: do svidenja! >
25% čistega dobička
Naprodaj je apartment hiša za 8 .
d rutin, prav blisu Crawford Rd. Vsa- J
ko atanovanje ima leat aob in kopallš- .
de. Vse larentano. Potrebno Je samo 4
$10.000. Oglasite ae pri Mr. Brown all 1
Mr. Newman. 945 Society for Savings ^ Bldg. Main 2586, Central 825. j.
T POZOR. ji
Kdor ae hoče dobro in do sitega aa-jestl okusne, domače sto venske hrane, J
i
mokracije ostanejo mad na- j
. mi, ako so ljudje na straii in I dovolj bistrega duha.
I 1 „ I
NEWBUR6KE NOVICE. > Tako, vendar se je ze en- i krat skladil dim političnih | i obljub in laži. Volitve so mi-1 i nule, in svet, dasi so nam | kandidatje obljubovali, da 1 ga bodo prenovili, pa bo pie-1 sal Se svojo staro pot, delavec I bo delal, farmar bo farmal,'! profltar pa bo de nadalje pro- § fitiral. Svet bo torej še liada- S lje ostal le svet in § j ne nebesa, tudi če je izvoljen | republikanec. Zato pa poza-1 bimo na obljube kandidatov, 1 zavihajmo rokave in na de**! lo. Tukaj v Newburgu smo že začeli. Vemo, da s čakanjem ni nič. Napravili bodemo velikanski fer, na katerega vabimo vse Slovane, posebno pa Slovence. ,
Naš fer v prid cerkve in šole se prične 20. novembra ter bo trajal cel teden. Tudi na Zahvalni Dan. Končal se bo v nedeljo 28. novembra. | Pa to ne bo navaden fer. Priprave se vršijo, ki bodo postavile Newburg na mapo. • Skušali smo že večkrat obrniti svetovno pozornost tu sem. Pa vselej je kdo drugi začel kako stvar, ali pa je prišel kak komet odkod, in pretil svetu, da mu da eno po nosu. Sedaj pa, ko je vse to ntinulo, smo porabili to priliko, da smo zgrabili svet za ušesa in obrnilj njegovo pozornost na naš fer. To pozor-nost bodemo imeli še posebno na "čiken daj''. Takrat bo tudi tukaj pela ta velika pu-ta, da, še celo purman. In četudi luna trči svet tisti dan, bo vse pri nas, ste slišali.? Na Čiken daj bo ta velika ohcet, poslušajte. Vse slovenske žene in dekleta so vabljena na veliko zabavo, in takp tudi možje in fantje. Razlika je le ta, da bodo prinesla dekleta in žene s seboj košarice z jjedili, in v vsaki košarici mora biti jedilo za dva, , ne več,
Na hA en Itahaa •«
IVII I ■■I Ikil M IIIIM 1
I1C UV OC AU11CI 1
■ ■ ' ' .. . !,»• ■ i}"-* "•'• ^
1 avvaIA
pyprn
Ker po celem letu čakanja svet še til dobil nobene zaušnice od kakega kometa da bi Imel pravico tožiti solnce za divora in odakočiti nekam na otoke pacifičnega oceana, smo sklenili fareni iz fare sv. Lovrenca prirediti velikanski fair. Ta fer se prične v soboto ao. novembra in traja cel teden. Na feru bodo zelo zanimive stvari. Seveda, parado za "Ciken