V CelSu, lorek dne 8. maja 1923.
foMm plBcana u gotofini.
Sian? !etno 60 Din, mesečno 5 Din, za inozemstvo 240 Din.
Og5a?i za mm viSJne stotpca 50 p. Reklame med tekstom 70 p.
Posamezna števflkat stane 1 Din.
Izhaja
vsak torek, četrtek in sobofo.
UrednlStvo: 3trossma]erjeva ul. St. 1, F. nadst., Teles. 53.
UpravnlStvo : Strossmajerjeva u. St. 1, pritliCje. TeJef. 65.
Račun kr. poštnega čekovnega urada St. 10.066.
Demokratski klub o
novi vladi.
Demokratski klub je izdal sle-
deči konmuike iut vsc demokratske vo-
lilce:
Vlada Vadikaluo - demokratske koa-
lieije. ki jc v ustavotvorni skupšeini iz-
vedla ustavo in v zakonodajui skupščini
potrcbrte or.ccanizaeijske zakone za ožJ-
votvonenie »stave in ki jc imela v dr.-
žavni politiki jasno začrtano liniio na-
rodtoega in državnega edinstva. in kon-
solidacije raziner v jiašj drzavi„ ie bust
meseca decembra lanskega !eta strtno-
glavljena vsled prizack1 vanja radikalne
strankc, ki ie liotcla v syojem oeitem
strankinom interesu izvcsti. liove skup-
ščinske volitvc. Potrebno je bilo, da bi
narodna skirpščina sprcjcla in nose nujne
ziikime. od' katerih jc bi! odviscn naprc-
d-ek naroda in držnve. Veiidar jc pred-
stafniJv radikalno - dem-okrnrske koalicij-
ske vlade
gosp. PJkšič Izzval krizo vlade
in zahteval in dobi.l niandat za sestavo
homogene radikalske vlade. Storil je to.
čeprav inn jc: nmralo bid jasno,,, da: bo
imela država vsled odložitvc potrebnih
zakonov vcliko skodo, licjilcdc nn
razbhje državotvonie ironte.
ki jc bila postavljena s koaliciio. In ue
glede na to, da sc tako nisi i>olitika na-
rodtoega in drzavnega edinstva. in da ie
koincno v danih raznierah sarno s koali-
cijsko vlado bilo mogoOe dobiti signrno
in od nikosar odyisno veeino v skun-
šeini.
Pogreško Isi. decembra IV22 jc po-
večala še volilna praiksa, karere se ie
DosJnževala radikalna vlada. 'fa vJada ]c
uporabiJii ves državni aparat in v.sa
"sredstva korupcije, da decinrira demo-
kratske vrste. zvestc ideji narodnega In
državnega edhrstva. Istocasno'je hoino-
gena. radikalna vlada na i,a liuöiii
podpirala pri vofitvali plemenske in ver-
ske stranke,
ki so deloma popolnonm ravnodusne na-
pram legalnemu državiieinu ustrojstyu,
deloina pa celo njegove Ijute nasprotni-
ce. Žato so. sc volitve IS. inarca končalc
z rezu'.tatom. ki pumeni zmago pleinen-
skega in vcrskesa pokreta nail >deir> n;i_
rodnega in državnesa edinstva.
Ta težka situactja
se je poslabšala še s tein, ker je tudi sa-
ma radikalna stranka pri volitvah z na-
nicnom, da bi ojaeila svojc vrste, opu-
Kajko Vrečer:
I.
ŽALEC.
Lcta 1880. je izšla v tisku in založbi
Johann Rakusch v Celju ncmska knjiga
»A^as Bfstuni mid die Diözese Lavant-<
von Ignaz Oro/.en, Lavanter Domkani-
tular.
Ker knjiga v Ijudsivn danes :ii zna-
iÜalnf 2an7iva- k^r nam nudi mnogo
StZ -f °U0vilK' bo interesirala tu-
di birso javnost.
Evo nekaj o Zaicu iz tc knjige In
dezelnega taskega) arhiva. W imc
"a *Cm-1\ PraV ^iasn^n in ima veC
verzij. Miklosic je trdil, da pomeni ko-
ren žal - ripa (breg), obrcžjc. Res ie, da
se nahaja še danes v mapi katastrainc
občine 2alee ncko ozemlje »v ŽaJeh«
Te^ca naziranja je bil tudi Trstenjak."
Verjetneje pa je, da izvira ime kraja
od »Savjc« — Savinje; saj se je imeno-
val trg poprei Žavec — (2avc — Savec
— Savja.); to raj o-blika, ki je naravnejša.
Bivše nemSko inie »Sachsenfeld«,
imenovano tudi Sachsental, izvira soto-
vo tudi j./ slovenskega imena /^avec.
stila idejo edinstva in sfoPila po volit-
vah v !K).^ajarija s hrvatsko repnblikan-
sko seljačko stranko, ki zalneva nniec-
nie dosednnjega državncifa nstroja in
vrnitcv v položaj, kakor jc bil 2H. ok-
tobra 1918. Ta politika pomeni
popoln polom državne ideje
in streini za razcepitviiu naroda v tri
popoinoina, razlicne narodne in zato d'r-
žavnj individualnosti. Volilni boi in
brezobzirno nasilje proti demokratski
stranki od. strani državnih oblasti ie za-
pnstilo v nasih vrstah utise, ki iih ni -mo-
ijočc izccladiti. Demokrat.ska stranka jli
vbled interveucijc krone
kljub tenui stopila po volitvah v po^aju-
nja z radikalci za ustvaritev koalicije,
da bi nadaljevala dne 16. decembra prc-
kinjeno politiko. V teh po^ajanjih je sta-
vil' demokratski klub zahteve, id s<) bile
v popohiem skladu z velikimi državnimi
interesi. Ti interesi so neizpodbitno za
htcvali, da naj bi bila sedanja nezakoni-
to izvoljenji skupšcina provizorne.^a
značaja in da se dajo demokratski stran-
ki garancije, da se bo notranja politika
vodila s pojrebno avtoritcto v praven
narodne.^!. in državnega edinstva in cia
se s stroscim izvajanjem zakonov nasto-
pa proti vseni in vsakemu cna.ko. Toda
radikalni klub pogojev dcniokratskega
klnba ni niti ocenil, niti o njih razprav-
ljal, ampak iih kratkomalo zavrnil. S tein
je radikalna stranka poka/.ala, tlii lioCe
do skrajnih tnej moznosti obdržati saintf
vlado. Tako ic po dolgi krizi
propade! poizkus sestave
demokratsko - radikalne koalicije.
ki bi inorala nadaljevati. poliiiko držav-
ncsja in. narodne^a edinstva in je bila
sestavljena nova homogena radikalna
v7ada, to >e
vlada man.iši]ie.
ker Mi/.i'uia&a radikalna stranka sanio z
eno iretiino mandatov v skupseini. Na
ta način je bila ustvarjena situacija, ki
liiora imcti za poslcdico prctvoritcv par-
lamentarnc krize v državno krizo.
Honio^ena radikalna vlada se ne
more naslanjati niti na svojo ho-mogeno
vecino, niti na kako kombinirano parla-
mcntanio vecino, ampak je
odvisna samo od naklonjenostj
plemenskili in verskih skupin
ki streme po zrušenju državnepca reda in
eepitvi nascga njedinjenejia naroda v
nekoliko posebnih pleinenskih all pokra-
jinsko - historienih državic. Jasno ic
da sc ne more v tem pravcu doseči no-
ben definitiven sporazum in to ne samo
Kajti Nemci so imenovali ta kraj Schau-
zenfeld in Schauzental in iz te bescde
se je preobraxila oblika v Sachsenfeld.
Nenmna pa je trditev. da bi kedaj tn bl-
vali Saksi — ergo Sachsenfeld.
Zalska fara je bila zelo obširna v
srednjem vcku ter podrejena 1256. leta
Cisterijancem v Zatičini na Dolenjskem.
Mejaši so bili v zahodu mozirska, šo-
stanjska in st. jnrska fara, torej je vsc-
bovala žalska fara tudi Št. Pavel, St.
Peter, (iriže. Gotovlje, Št. Andraž, Pon-
kvo in UaHcijo.
Proti vzhodu je Da imela žalska fara
tudi mesto Celje in Toharjc v svojem
področju.
Še 1542. leta jc bilo žalsko župnišce
mala zidana hiša; s slamo krita; k tej
ic spadnlo zemljisče, obscj^ajocc 14 jon
in 1S9 kfafter. Od matrik se nahaja Se
dandanes krstna knji^a od 13. jan. 1646..
poročna kniiffa od 13. jan. 1665. in mrt-
vaška knjiffn od 22. fan. 1665. leta.
Prvi žnpnik je bil rfeinrfchns Ple-
banus in Saxenv'clde. (J263 — \2M.).
Med drugimi je bil tudi Rolfenk Bpr-
tolomej Valvasor. (1682 — 169!.). 1680.
lera se je poročila v 2aicu hčerka Teo-
radi odpora večjega Jela naroda, ver-
nccja narodncmn. edinstvu, ampak tudi
radi. neinožnosti izravnanja nasprotnth
teženj, kakor tudi radi nemožnasti ple-
inenskc razmejitw. Kljub teiuu je radi-
kalna stranka sprejela predhodni sporaz-
inn s rederalisti, po katerem h
državna. celiiu« postala predmet
strankarske kupčije
med radikalsko stranko na eni, in ple-
niensknni in vcrskimi slrankami na dm-
Ki strani. Radtkalska vlada ie storila to
samo zatov da more ostati na vladi. Fe
cleralisticni blok jc privolil, da bo naklo-
ujen radikalski homogeni vladi samo
zato, ker inn ie za uspeh njegovc
ideologue in separatisticnih tendenc po
irebua ravno
srbska radikalna vlada
v Beosriidu.
Poslcdica te resitve krize bo ojaeenje
sei)aratistične.v;a nokreia prcko Save.
Donave in Drine in že v najbližii bodoC-
nosti se bo razvil še liujSi pleinenskl
hot. Radikalska stranka-je tako
žrrvovula največli državni int er es
samo, da .se stvori hoinogena radikalska
vlada.*lit set radikalne stranke se v svo-
jili starih Jetih in koneem svoje dolffe
iwliticne karijere ni strasil nobeuih sred-
stev, da spravi v nevarnost vsc teko-
vine svetovnc vojne. pridobljenc s po-
toiki narodnekrvi in varovaue in ojacenc
v štirih letih z velikimi uapori zvestih
borcev k'ezultat tch naporov za konso-
lidaeijo države je z enim sainim ndarccin
unieil Nikola Pašič.
Demokratska stranka, ki ui niti ple-
Tiwnska niti verska, ampak stranka Sr-
bov. Hrvatov h\ Slovencev in zato
narodna jn jueosfovanska,
osfane tudi daJjc nepokolebljiva v svo-
.icm programir in ho brauifa državno In
narodno edinstvo do skrainosti. Ocmo-
kratska stranka bo dvigniia sedaj se s
toliko' veejim ponosom prapor demokra-
cife in narodnega edinstva, ker je po iz
dajstvu radikalne stranke mid drzavo In
narodnim edinstvom ona edina otsala ču-
varica in zaščitniea vzvisciicga ideala
narodnega in drzavne.t-'a edinstva. Zato
bo demokratska stranka vodila energie-
iio opozieijo proti Radič - Pasieevi vladl.
Političnc vesti.
Flnančnl minister o uradnffikem
vprašanju. Tinančni minister je izjavil
novinarjem, da bo uradniški zakon
eden prvih. ki bo predložen narodni
d^orja barona Valvasona z Mihaelom
Fcrd. Pilpachom. Morda je prisostvo-
vaj tej poroki tudi slavni iiemško - latin-
ski pisarelj Janez Vajhard Valvasor
(1641 — 1693), neniara sorodnik župni-
ka -iii- barona. Župnikoval je tudi v 2a!cu
Franc Sigismund baron Apfaltern vJC^T
— 1718) iz znanc kranjske plemenitaške
r (Kl bine.
2al. da se na žalski občini, razun
doknmenta glede podelitve sejmov, nc
nahajajo nobeni starinski spomeniki. I3«t-
je so jih Francazi na svojem pohodu
preko Savinjske doline /apalili in — »oc!-
nesli« obeinsko blagajno.
A v najstarcjših listinah se ,c ime-
novai trg »Sachsenveit«, vindisch
»Zavc«, pa tudi »Schauzc - Terg-x Mark
an der Sann. Po našlih rimskih kaircüih
v büzini trga sodeč, je obstojal 2alec že
v dobi rimskega ?ospodstva. Kajti v li-
stinah 7. leta 1279. in v onih v zacetku \
15. stoletja so se imenovali prebivalcl
žalske^a trsa meščani »Cives Fori« to
so tržki državljani.
Izrecno pa imenuie avstr. nadvojvo-
da Rudolf v svoji listini, izdano v ino-
mostu na dan Simona in Jude (28. X.)
skupščini. Preje pa je treba izpolniti
5e dva pogoia, to je redukeija urad-
niätva in sprejetie davčnega zakona.
Po mnenju ministra je po iiradih pre-
več üradnikov, katerifn vsem država
ne more zasigurati Sivljenja, če se nji-
hovo ätevilo ne zniža. Ako bj se zni-
žalo ätevilo za 10%, bi se dobila vsota
350 rnilijonov Din. Ta vsota pa še ne
zadostuje, ampak je treba povečati
državne dohodke. Uradniško vprasanje
je v tesn? zvezi z davenim zakonom.
Dokler se isti ne reši, morajo uradniki
in tudi profesorji srednjih šoi počakati.
Načrt službene pragmatike, kj ga je
izdelal pododbor zakonodajskega od-
bora po predlogih poslanca Keisnerja,
tvori znova podlago za vladni predlog
z dostavkom ministra Trifkoviča, ki je
osnovne in položajne place vzel dvakrat.
ProraČun In novi davki. iinančm
minister je izjavil 5. t. m. novinarjem,
da je treba izenačenja davčne zakono-
daje v vsej državi, ker zahtevata urad-
niški in invalidski zakon vedno večje
izdatke. V finančnem ministrstvn se
dela ze na davčnem zakonu, v glavnem
ostane nafrt dr. Kumanudija. Budžet
bo znaSal do deset milliard, izredni
krediti 1 milijardo, likvidacijski budiet
dve milijardi, skupaj torej 13 milijard.
Treba je najti sredstev še za 11 in pol
milijarde Din.
Radičeve Izjave. Radič je izjavil
dopisniku »Zagreber Tagblatt«, da on
sedaj čaka, alt ima radikalna vlada
voljo, da izvede sporazum. Opozicijo-
nalne stranke bi morale biti složne, da
zrušijo sedan jo vlado. Glede mintetra
Markoviča se je ostro izrazil. Češ da
Markovič ne pomeni nič v radikalni
stranki niti v vladi sami. Radič je po-
vdarjal, da mu je Seton Watson pri-
poročil, da bi bilo koristno, da gre v
Beograd. Ako radikalna vlada ne bi
upoštevala pri določitvi davkov pro-
tokola sporazuma, bo Radic pokazal,
da ona nima večine v skupSčini. Kar
se tiče delovnega programa radikalne
vlade, bo potrebno, da pride Radičeva
stranka pri razpravi o davčnem zakonu
v parlament.
Prancoski odgovor na nemško
noto vsebuje po poročilu »Echo de Pa-
ris« tri točke in sicer: 1. Nobene bist-
vene izpremembe določil za plačevanje
izza leta 1921, ki se modificirajo na
podlagi eventualne kompenzacije med-
zavezniSkih dolgov. 2. Poruhrje ostane
zasedeno, dokler niso poravnani vsr
nemäki dolgovi. 3. Predpogoj za po-
gajanja je konec pasivne rezistence v
zasedenem ozemlju in to 5e pred za-
četkom pogajanj. »Times« pišejo, da
Poincare ne bo storil ničesar, kar bi
1363^ leta Žalec trg »opiduin-« to je utr-
Kno mesto, ter ga dal propisati celjskima
urofoma Ulrihu in riermaim.
2alec ima tudi svoj j-;rb; žal, da še
doslej ni dognano, kdaj :-e je podelil In
Kdo ga jc poklonil. Zgodovinsko resnič-
no je splošno to, da so sj grbi /, okrask!
podeljevali od 13. — 15. stoletja.
(irb žaiskega trga jc apis an v knjl-
gi: Stiidtewappen des österr. Kaiser-
staates von Vinzenz Robert Vidimsky,
ki .v,ra opisuje tajko-le;
Tržki grb je rudec ščit; na vzglav-
ju se nahaja roža s srebrnim petlistnim
cvetnim vencem, z zeleniini kotiümi listl
ter zlatim pečkišeem. Pod rožo (sredi
seita) sta na levi in desni dvoje na zu-
naj obrnjene perutne kosti (Sachsen) s
črnhni orlovskimi peruti. Na vznožju
sčita pa ie zgornja polovica srebrnc
.üCrbne lilije. •,,.•. ,
Orb, kii je danes, pritvjv.1;: .:.. , :...v
lju žalskega rotovža naj bi se. primerno
v barvah popravü, da bo odgovarjal do-
muevani zgodovinsiki resniei.
V letih 1471. in 1480. je Žalec vsled
turške invaziie zeio trjpel V obrambo
proti Tirrkorn ni bilo obzidjo samo okolt
Lr "^ V.f štev. 52.
.w\ ^BSSSSS^^==^==^SS=----- ----------- _----------_____-------;
^^______H__P ^__________H ^^^__ *r5 ^^^Hh^^^^^t ^^^^^^^F ^^^^^^^A ^^^^^^^^^^^^^^^ ^^^^^^^^^^^^^^ ^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^ ^^^^^^^F ^^^^^^^b
Stran 2.
»NOVA DOßA
Štev« 52.
daljna pogajanja.
Ccliske novice.
Koncert Siankoviča v Cdju se vrši
v pomsoJjck, due II. tm. ob 8. uri zvečer
v incstncm gledaiišeu v Celiu. Vstopnl-
ce so tiskane ter od danes naorej v pred-
prodaft pri tvrdki Goričar & Leskovšek
v Oeljlti. Ker jc pričakovjki velikega na-
vala, iiaj si posebno zunanje- obelnstvo
Dravočasiio prostore zasigura. Nataiic'en
vspored spre.iema in koncerta priobčimo
prihodnjič.
Someščanit Biižajo so slaviiostni
dnevi. ko pozdravimo v iiašem mestu
prvo srbsko pcvsko društvo, ki prihiti v
impozantnem številu uied nas, da pokn-
že nam krasoic srbske pesmi. Vsa na-
rodaa društva se obračajo do Vas, so-
mescani, du sprcjmete po niožnostf ka-
kega izmed sostov pod strcho. Rabimo
okro« 80 preiiočiše. Javite primerna pre-
nocišča gospej Radičevj. Celie, LJubljan
ska cesta žt. 23. Naj se po možiiosti vsak
odzove!
Sokolsko društvo v Celju priredi v
soboto, 12. majii ob 8. uri zvečer v mest-
nem gledališču javni nastoo z že objav-
lienim spercdotn. Spored sam je zelo
srečno izbrau in bode predstavljai vso
(elovadno siiov, ki jo obravnava Soko!-
stvo. Zaniniiva bc> točka: eno uro v te-
tovadnici, ki bode predstavljnla življenje
v isti. Občinstvo opozaftinno, da sc dobe
vstopnice v torek, sredo, četrtek v pred-
prodaii pri ivrdki (ioričsr & LeskovšeK.
Cenc običajne.
Sokolsko društvo v Celju priredi v
četrtek, 10. uidja /a goienke in '/.eiisko
deco izlet t\* Ansk» vrli. Zbirališče oft
pol 2. uri porrid'i'j v ietovadiiici.
Celjska krajevna organizacija JDS
prircia redne političnc scstanke vsako
sredo ob K«9. uri zvečer v restavracijl
NaTodncga doma. Pristop imajo vsi or-
ganizirani člani JDS iz Celja in okolicc.
Za čkne ožjega in širšega odbora pa Je
posečanjo ten poiitičnih sestankov ob-
vezno. Ker je na dnevnem redu ustano-
vitcv podežeisrkih organr/neü. sc prosi
polnoštevilne ü'delezbe.
Akcijski pododbor drž. iiameščeucev
in žetezničarjev sklicujc za danes tine 7.
maja 1923 ob 7. uri zvečer informativen
sestanek v gostilniške prostorc Narod-
nega doma. Poroča predscdnik akcijske-
Sa odbora g. Korošec iz Ljubljane. Zt-
ieti \q', da se javni itameščcnci in želez,-
ničarji sestanka polnoštpvilno ndeleže.
Jugoslovanska Matica, podrtižnica v
Gelju, priredi v ncdeljo due 3. junija t. I.
veliko ljudsko veselico na Qlaziji. Dame,
ki so pripravljcnc sodelovati pri tei ve-
selici iniajo sejo dnc 9. maja ob 8. uri v
čitalnični dvorani -v Narodnem domn.
Prosimo vse dauie, ki so prejele vabila.
da se te scje zanesljivo udeleže. V shi-
čaju, da bi kaksna dama po pomoti nc
prejela vabila in bi liotela sodelovati prl
tej veselici. istotako prosirno, da pride
zanesljivo k tej scji. — Veseličmi odhor.
Organizacijia JuRosJovanskih Nacijjo-
nalistov O«-.Ja-Na v Celju priredi v sln-
čaju Iepor-ia vrcniena na praznik v čffr-
tek, 10. maia za članicc in Clane pešizlet
v 2alec. Zbirališče ob 13. nri na dvorl-
šču Narodne^a doina. Vabimo vljudno
cerkve teinveč okoli vsesatrga. Od stol-
B>0v ie eden še ohranjen pri sedanji far-
ni cerkvi.
V 17. stoletiu je v žalski fari silovito
razsajala kuga in sicer 1646- in 1647.,
najbolj pa leta 1682. Leta 1646. je knga
divjala najbolj v Levcu in DreŠinji vast,
od kojih vasi so vsak dan prinesli mr-
liče na žalsko pokopališče. Zvonenje sc
je pri teh pogrebih ustavilo, da se so-
sedne vasi niso preveč prestrašile in
zbegale. Neka žena je nesla v tem času
obleko svoji hčerki v Griže ter prebred-
la Savinjo. Ko je za to zvedel preboldskl
oskrbnik Schrottenbach, je dal njen stan
zapaliti, da se kuga tii prenesla.
Leta 1682. pa je kuga najbolj napad-
la trg Zalec. Okoličanom je bil zabra-
njen dohod v žalski trg. Nekega dne
meseca iunija je limrlo samo v trgu 90
oseb. Na polli med 2alcem in Vrbij tik
savinjske železnice se je nahajal -tako-
zvani Rodežev grad; — tako so imeno-
vali pokopališče. iki so ga naredili 2alČa-
ni za osebe, lri so unirle na kugi.
Bolnica na FrengL Frenga je del
žaJske fare, a gotoveljške občme na za-
padni strani trgä, seveVno öd dfhvrit
ceste Fren^ Prtde od nemške besede
i iixli 'jstaio - Ov-.iL'-Nii'- n.fkiuii.'cim ob-
J činstvo, Ji sc pridru/i izietnikom.
I Obveziia odborova seja »S. K. Ce
i Ije« se vrši dnc 9. maja 1923 ob 19. uri v
I liotelu IJalkan. Vsi odborniki se tern po-
tOTii vliucliio vabiio na udele/.bo. ¦- Ta.i-
nik XI.
Razglas. Visoki, letno K 44.000'—
znašajoči stroški za večerno inšpekcij-
sko slu2bo v elektrarni (od 17. — 21.
ure), poslabšanje finančnega položaja
tega mestnega podjetja in dejstva, da
se je prebivalstvo dosedaj službujočega
monterja le redkokedaj posluževalo, so
napotili mestno občino, da opusti na-
vedeno službo. V nujnih slučajih po-
pravil električne luči in inštalacij ter
strojnih naprav v času od 17. do 8 ure
naj prizadete stranke pokličejo naj-
bližje stanujoče monterje mestne elek-
trarne v njegovem stanovanju ter ga
honorirajo za zahtevano delo nepo-
sredno in sicer po tarifu, izdanem od
mestne elektrarne, katerega mora imeti
monter pri popravilu pri sebi in ga
mora na zahtevo stranki pokazati. Ža
popravila v času od 21. do 8. ure so
določeni višji tariff kot za popravila v
času od 17. do21.ure. Monterji mestne
elektrarne stanujeio: Albin Bernard,
Gaberje 5t. 45 ; Jakob Kaue, Benjamin-
Ipavčeva ulica št. 16, Ludovik Palir,
Na Okopih 5t. 2. — Mestni magistat
celjski, dne 28. aprila 1923. Zažupana:
Šubic s. r.
Vesellčna taksa Delegacija mini-
strstva financ v Ljubljani objavlja
uradno : Po novih predpisih ministrstva
za finance se morajo vse prijave o
prireditvah radi plačila veseučne takse
v bodoče viagati pri kompetentnem
oddelku finančne kontrole in ne več,
kakor dosedaj. pri davčnem uradu.
Oddeiek finančne kontrole bo po vpla-
Čilu takse žigosal vstopnice in jih iz-
izročal strankam ter izven sedeža
davčnega urada na željo stranke tudi
določal pavšalno takso. katere izmero
odobri davčni urad. Izven sedeža dav-
čnih uradov se uvede plaiilo takse s
poštno položnico, da se strankam pri-
hranijo nepotrebna pota. Strankam, ki
bodo na ta način plačale takso, se pa
priporoča, da se radi pravocasnega pla-
čila takse in sicer glede formalnosti
točno ravnajo po navodilih organov
finančne kontrole.
Kino (iaiwfje, Pondeljek 7. niaja
»Detc Karnevala«. ,dramatična kome-
dija v petih Jejaniifc. — ToTck S., sre-
da 9. in Cctri-k 10. niaja ^Po solnčnlh
dnevih«. alhy.A drama v 5 dcj.
Tonibole poštnih in brzojavnih nižjili
iiameščencev se je ndele'/ilo mnogostc-
vihio občiustvo. Vsak je iipal, da odne-
.se ikak dobitck. A žalibog usoda ni bila
vsetn mila.in so le nekatüri šli z veseliml
obrazi domov. Drugi so se pa tolažili,
da dobe kaj prihodnjič. Po tomboli sc
je razvila prav prijetna domača zabava
v zgorniiii j)rostorih Narodnega doma.
Opozarjamo ivi razglasa mestnega
magistrata ccljskcga glcde ccpljcnja koz.
DopisL
Iz Šoštanja. Dnc 22. 4. 1923. je bila
do daljšcm casu v »Jugoslaviji« priredi-
tev v prid r>odružnic Jugoslovanske ina-
tice in Družbe sv. Cirila in Metoda. 2e
»Freiuug«; je bil to kraj, ki je bil opro-
ščen redncga sodstva.
Na Frengi stoji poleg gostilne g. f.
Pikla, hiša g. V. lCvedra, mislim da, jed-
na najstarejših žalskih liiš, v koii je da-
nes kovaenica g. I. Zottel-a. V tej hiši 3e
bila »Lntrova kapela«, protestantska bo-
gomolica in prva žalska ljudska sola. A
o tem v prihodnjem sestavku.
Ta hiša je prišla v 18. stoletju v last
Zalčana Janeza Nikolaja Kraskeviča, kl
je bil župnik v Skalah in v Starem trgu
pri Slov. Oradcu.
Ta župnik je to hiso dal ŽalCanom
kot bolnico za žalske reve;2e ter piše v
svoji oporoki z dne 8. avgusta 1752. to-
zadevno slcdece:
Postavljam in imenujem za svojega
univerzalnega dediča reveže in dobro-
delne üstanove v naslednjem načinu in.
obliki; .... ; ,
1. svojo prosto hišo in dom v Zalcu
s svojimi 6000 gl., kafere sem y jeseni
8. X. 1745. pri glavni davka.riji, pri viso-
ki štajl dcželni oblastl pravüno naloži). s
procenti 5 gld od 100 do'iocam, vollm'in
ustanavljam za 7 i!bož,cev žalskega trga
talko. da imajo, če bi se u mojega svaS-
rvä, sorodstva nli služinčadi »ašllkaterf
liiiisko jcio je biio sklcn.iciio, da se mora
nckaj prirediti za podružnico Jugoslo-
variske niatice. Ali radi drugili veselic
-lugoslovanska niatica, dasi k potreb-
ne.iša kot marsika.i druzega, ui prišla na
vrsto. Dobro. da se je vsaj lutos zaniu-
ieno doliitelo. Igratia je bila Jakoba Spt-
cerja ljudska igra v 3 dicjanjih »Na Po-
liani«. Bali snio se za igro' in za igralce,
Pa ni bün potreba trepetati. Igra sama
je ugajala. igralci pa so ,se tudi izkazali.
da Je bilo vse, kar je igro gledalo in po-
slnšalo. zadovoljno. Hudo je vcasih gle-
dati diletantske igre. Zadnjič pa je bilo
\eseije za oboje. gledalce in igralce.
Med igro in po nji je bil srecolov, za ka-
terega so poklonili Šostanjčani prav le-
Pe dobitke. Veecr je vrgei precej za '-
menovaiii dnižbi. Radi toga se odbor o-
beh i>odružnic prav lcpo zahvali vsem,
ki so količkaj darovali za prireditev. zla-
sti pa igralcem, katerih tnid ni bil maj-
lieii, da so tako lepo postavili na oder
precej tezko igro. Pozabiti ne sinetno Vc-
leničanov, ki so bili v velikem stevili:
pri tem lepern veceru. Ker prihite pri
• vsaki priliki v Sostanj, mjiin gre še po-
sebna zalivala. Dolžnost Šostaujcanov
ie. du liiiin ni'i prvi priložnosti vrnejo.
- Odbor.
Ponikva ob jiuž. žel. Šolska mladina
na^se sole je priredila y nedeljo 22. in
29. apriia svo'-o solsko prireditev z igi\>
»Sivilja Klara«, clokln.rnacljatni in petjem.
Igro je prav \ estno nauc-ila gdč. Vošnja'
kova, ostalo »icitelistvo pa je pnJno
pomagalo. Obciustvn so posebno prüale
okusno in bajno ooravi.iene vile in pal-
čki ter čarobajna razsvetljava posamez-
nih prizorovr. Otroci so igrali s tempe-
ramentoni ter so bili v svojih vlogah ze-
lo sigurni. Tudi uprizorjena pesem »Cici-
ban in čebelica« je iz/vaia obilo vesr
Ija med glcdalci. Splošn.) Tnoramo pri-
znati, da je izpadla vsa prireditev prav
sreeno hi v občo zadovolinost občinstva,
ki je obakrat napolnilo razred. Take mo-
raličen. kakor tudi gmoten uspch je bfi
prav dober. Čisti dobiček je namenjdi
revni soiski dcci in pa, da si nabavi sola
lasten oder. ker izposojati si istega ved-
no. napravlja prevcč neprilik. Splo^na
sodba prireditve pn jc bila. da je po^cb-
no sde. Vpšnjakova lahko zadovtvljna r.
uspelii svoiega truda. Z nasim tieitel)-
stvoni smo popolnoma zadovoljni v
vsch zadevah in ga le prosimo, da vstra-
ja in napreduje na tej poti. — Opazova-
Icc
Narodno gospodarstvo.
Industrijsko - obrtna vzorčna izlož-
ba v Mariboru združena z vrtnarsko.
vinsko, umetniško in gradbeno razstavo.
(Od 15. do 26. avgusta 1923). Kakor smo
v.t poročali, se vrši v času od 15. do
26. avgusta v Mariboru industrijsko - o-
brtna izložba, združena z vrtnarsko, vin-
sko. umetniško in gradbeno razstavo, kl
naj predoei svetu ray.voj nase industrije,
obrti, vrtnarstva, vinarstva, umetništva
in gra'dbenosti. Razstava jc zamišljena
v večjem številu od dosedanjih prire-
ditev, kar omogočaio prostori, s katerirn
razpolaga odbor, kakor tudi sfcvilne
predprijave iz vseh krajev Slovenije in
Prekmurja, pa tudi iz drugih delov dr-
žave. K tej razstavi je pritegnjena tudi
industrija, ki je pri nas v tesnem stiku
reveži, le-ti prednost pred ostalimi. Vsak
revež naj dobi na dan 6 krajearjev.
Oosp. župnik gotoveljski, v čegar
župniji je ta hiSa, naj ima letno 24 gld.
za 12 sv. mas". Vsak mesec naj opravi e-
no za me in za duše v vicah: reveže pa
izpove.
Bolnica je se obstojala kouceui 1?.
stolctja ter se potem kot taka opustila
in prodala.
Ob državni cesti proti Celju stoji
podružn. Sv. Kancijana, ki se že imeuuje
1545. leta. K tej cerkvi je biio prelože-
no žalsko pokopališčc 1799. leta, ter sc
je poprej nahajajo pri stari farni cerkvi.
Trg je imel tudi svojega sodnika in ima
še svoj pranger. ki pa je žal zakopan.
Zgodovinsko je dognano, da je sta!-
nOj..»otroško šolo« v Zalcu ustanovii
žnpiilk Johan Adam Kisler ter sklenil dne
27:'jan. 1762. leta z ^alčani pogodbo, da
sev ta narrien podere stara hisica za ot-
gajilsta.in se tarn sezida novo Solsiko
posloPje (sedanja kaplanija). Zupnik pa
je podaril 1000 gld., da se s to svoto pla-
ča ücJtelj in organist, ki naj b: poučeva!
otročiče žalskih tržano\- v čitanju. pba-
nju in kr$ü5ansi|o0in naitfou.
z Tazvojeiii o'orti. pn tudi zaio . da je
vsaemu podjctju dana možnost, da po-
kaze svetu svoje pridelke, ne da bi um
bjlo treba posečati razne velesejme, kf
so združeni z mnogo večjimi stroski. K
ndetežbi se vabijo tudi ona domača pod-
jetja. ki se nameravaio udeležiti Ljub-
ijansJcega vclesejma, ker je osnovan po-
seben odsek. ki bo skrbel za pravočasn«
prevoz blaga \v. Maribara ria sejmisCe
v M"Wiano. Vclik uspeh in stevilna na-
rocila. ki so jih dobili o priliki lanske Po-
krajinske obrtne razstave posameznf
razstavljalci jaincijo za to, da se bo le-
tošnjc razstaveudelcžilo Se innogo več
razstavijalccv in zlasti tudi oni »cin-
carji<-, ki so doslej nezaupno gledali na.
te prireditve in ostali z .naročili na —
cediln. Podlaga vsake države je gaspo-
tiarstvo, predvsern pü obrt in industrija.
Cmibolj sta razviti 11 üve panogi. tern
trdnejsi so temelji narodnega gosp.odar-
stva in: države. Zato je potrebno, da na...
razstavah pokažemp, kai zmoremo.. S
lern na eni strani ])okažemo obcinstvu In
vsej javnosti, kaj pridelukmo doma, ua
drugi strani pa izpodfbijemo inozemsko
konkurenco ter odprerno domačo obrt in
industrijo. MoC pa je le v slogi. Cim veC
je razstavljalcev, tem večji je uspeh. Za-
to sleherni obrtnik. sleherni industriia-
lec na razstavo. Kdor ostane v zapeeku,
¦ostane svoj živ dan starokopiten in bre?:
napredka. Razpis oficielnega lepaka.
Razstavni odbor je razpisal za tri uaj-
boljsc osnutke oficielnega lepaka za
industrijsko - obrtno vzorčno izložbo v
Mariboru po 2000. 1000 in 500 krön. O-
snutt-k ki bo sprejet, se nagradi seveda
še posebej. Vabim« vse interesente, (u-
metnike, slikarje itd.). da se udeleže na-
tc-čaja. Vse informaeije glede besedila.
ciaje pisarna razstavuega odbora, Mari-
bor, Aleksandrova cesta 22, teleton in-
terurban št. 325. Osnutke je vPoslati za-
pecateno'in označeno samo s šifro naj-
kasneje do 8. maja ob 12. uri dopoldne.
Vsa pojasnila glede razstave daje
pisarna razstavnega odbora v Maribor«,
Aleksandrova cesta 22. telefon mtcrur-
ban St. 325, kamor se je obračati ust-
niCTio, pismeno. ali telefonično.
Posestniki rudokopov, kamno-
lomov, stavbenlki, kmetje i. t. d. se
opozarjajo na polieijsko naredbo,
glasom katere je potreba za dobavo'
vsake vrste razstreljiva (smodnika,
kamniktita, dinamita, titanita, kapic,
vžigalne vrvice) oblastvenega do-
voliia in sicer ne od pristojnega žu-
panstva, ampak od pristojnega Okraj-
nega glavarstva. v katerem se prosilec
nahaja. Da ne bodo dotičniki, ki ra-
bijo raztreljiva, imeii nepotrebnih po-
tov, se vsi v lastnem tnteresu opo-
zarjajo, da si o pravem üasu preskrbe
potrebna dovoiüa, ker so predpisi
zelo strogi in se od strani založrtikov
razstreljiv ne bode delalo nobene iz-
jeme.
III. Ljubljanskä vzorčni velese-
menj od 1. do 10. septembra 1923.
Železniške ugodnosti. Vsem
udeležnikom letošnje veleseimske pri-
reditve je na podlagi sejemske legiti-
maeije priznana železniSka vožrjja za
polovično ceno do ljubljane in nazaj.
V razumevanju velikega pomena ijub-
Ijanskih velesejmov za naše narodno
gospodarstvo je železniško minister-
stvo letos dovolilo tudi porabo dnev-
nih brzovlakov St. 4 in 5. Za prevoz
razstavnega blaga je dovoljeno 50%
popust- Zahtevajte prospekt s pniav-
nico od Urada Lfubljanskega veie-
sejma, Liubliana, Oosposver.ska cesta
(telef. interurb. 140). Rekiamne
deske. Akvizici/o rek!amnih desk je
veJesejrnska uprava oddaia IjuWjan-
skerr.'j anon. in reki. podtetju »Äpolo«-
Akviziter se mora vsaki stranki izka-
zati s cenikorn.. ki ie overjen od vele-
sejmskega arada.
Velesejm v Budapest!. V Budapests
se bo vršil letos XIV. vzoreni seJm od IV.
_ 28. maja. Prospekti so interesenlont
v pisarni trgovske in obrtniske zbomicc
v Ljubltanina vpogled.
Vzorčni setneni v Paclovi. v Padovi
sc bo vTši! letošnji \-7.or?.;n sen.enj od I.
do 15. hmija. Prijavnicj rs razstavlialcc
so interesentom v pl>arni trgovske in
obrtniske zbor-iice v L.!-ibijarii na vpo-
gled.
izvoz čebule; stirovUi kož. zdroöa in
otrobov. Ekonomskii - financi|sk] komHe
mimstrov ie žnižal izvozno carino v se;t
dne 24. aprila't. <- z* ^edeJe predtnete:
a) z& oebulo in i>or se zsiiža carina od 300
na 30 Din za 100 M: b> kvözria earlna
za i&te in jaffniö^ sorove kofe'b&'-irfl-
¦h od %0Q sn» 4W Dinr* "ä bv^efe in koijc
üviev.
52
»NOVA OOOA«
Strw 1
koäe ->a »00 iia 100 k# iu na otrobc pa ocl
25 na 15 Din. Od!ok stopi v veljavo z ob-
ijivo v ^ShižbeniJi Novinah«.
.jusosla-venski vinogradar \ voear.
i'rinv^ sinn 5,'broj ovc smotrc sa obll-
vinogradarstvu..— Caj. -
MfSlc- Nadalje donusi kracke vijesti
1 članke s;i daiiiacega i stranog tržišta.
iz vočarstva.itd. iPretplatii iznosi na Ro-
dinv Din 50.-— na' krace vrijcine raz-
miörn.i. Urednistvo i nprava: Zagreb.
PetnriiÄka. ul. 28, I.
Ditevna kronika.
L'Lfteljsko druStvo za celjskl
okraj. priredi v soboto, dne 12. maja
svo.ä najniSki fzlet v Teharje, kjer
boöt. ^borovanje v ondotni Soli. Pre-
davL. tovariš Gosak o «Teharskih ple-
mičiib*. Po zborovanju v Bukovžlak k
Sodinu.
Obisk vojaških grobov v Juden-
burgiii. Ker se izvrši prevoz judenburš-
fcih Mev že v sredi tega meseca, je
poski odbor dva odposlanca v Juden-
burg, da uredita vse potrebno s ta-
moänjimi oblastmi glede izkopa in pre-
voza Odposlanca sta bila sprejeta na
kolodvoru v Judenburgu od zastop-
nikov slovenske kolonije. Znano je
nannreč' da biva še vedno okroglo
tisoi slovenskih delavcev v raznih
podjetjih in rudokopih v okolišu Ju-
den&ur&a. Ta kolonija se je od početka
akci>e zanimala za prenos ustreljenih
žrtev v domovino in je radi tega osno-
vala poseben pododbor, v katerem za-
stopa judenburško občino tamoSnji
.•župan. V osebnem razgovoru z doma-
Čini! se je pokazalo, da je judenburško
prebävalstvo še vedno naklonjeno biv-
§enu slov. 17. pp. in ga ima v naj-
lepše^ spominu. Videlo se je pa to
tudi na pokopališču samem. Grobovi
v Jndenburgu zamrlih in tamkaj po-
kop&nih »Janezov« so< brez izjeme
skrbno negovani, vsak ima nagrobni
krii z imenom in podatki o smrti po-
kopanega. Na praznik vseh svetnikov
so — po izvestju naših tamošnjih ro-
jakov — vsi ti grobovi okrašeni in
razsvetljeni. Posebna pažnja pa se
posveča našim žrtvam — po prekem
sodu ustreljenim vojakom — in so ti
grobovi vsi v cvetju zasuti. Tudi v
tern so Judenburžani pokazali svojo
veliko človekoljubnost in počeščenje
do ustreljenih, da so jih 2e pokopane
prenesü na svoje cerkveno pokopališče.
Cast än hvala jiml To bodi v tolažbo
vsern onim prizadetim rodbinam, kojih
svojci počivajo v tej zemlji. Ob tej
priliki naj se zahvalimo g. županu
Kleindienstu za veliko skrb, kakor
iudi g. podžupanu StoII-u in obč. svet.
Aich-u za prijazno pomoč in podporo
naSima odposlancema, posebno pa pod-
odboru slov. delavcev. V splošnem se
je opazilo, da skrbe občine na Gor.
Stajerskem za vojaSke grobove in jim
postavljajo razven tega tudi skupne
spomenike. NaŠ odbor je istotako po-
stavil na tukajSnjem pokopaliSču sku-
pen spomenik vojakom, ki so prelili
krä in dali življenje za osvoboditev
svoje domovfne. Odkritje tega spome-
nika se bo vršilo o priliki pogreba
judenburških žrtev.
Louis Leger f. PariSki listi jav-
Ijajo-, da je umrl te dni v Parizu ve-
liki prijatelj Siovanov, profesor Louis
Leger. Seznanil 'se je s češkim ro-
mantikom Friczem; ki ga je navdušil,
da je začel študirati češki jezik. Pre-
potoval je Če§ko, Rusijo, Poljsko in
fc>aikan. Obiskal je jugoslovanske de-
žele in opisal, v knjigi »La Save
Danube et le Balkan« svoje vtise o
našin krajih. Izdal je veliko strokovnih
razprav o slovanskih vedah. Dočakal
je zdrav 80. leto. Na njegovem grobu
je govoril v »menu slovanskih narod-
nosti dr. Jelinek ter se mu zahvalil za
trudapolno delo,. ki ga je posvetil slo-
vanskim narodom.
Najlepša in najbogatejša Dunaj-
čanka se zastrupNa. V Ischlu se je
zastrupila z veronalom iz obupa23 letna
Käthe Rosen, •¦¦Jtfj milijaderja Moritza
Dracha in žena milij.onarjevega sina
Lmsa Rosena. Pq »noletnenii nesrečnem
zakonu, se J« Ipčila ,od moža ter se
vdajala vs«m rnpgQCim zabavam. Na-
zadii^ se je za|juBila v princa Holien-
'oheja. a je dU^Jy^la,,fazoiasinje.,RosiWi;
je bila ena najiepöih in najbogatejših
Dunajčank.
UkJnjenje ruskega patrijarhata.
Sovjetska vlada je sklicala cerkveno
skupj5čino, ki je priznala z vsem proti
enemu glasu patrijarha Tihona krivega
veleizdajfc, ga irkljuüila iz cerkve in
odpravila patrijarhat.
Za častnega meščana VarSavo
je bil imenovan maršal Poch, ki pride
po svojem posetu v Pragi tudi v Ju-
gosiavijo.
Smrtno je poškodoval v petek
dopoldne pri predoru v St. Ilju to-
vorni vlak delavca Rudoifa Pahanika,
ki je slučajno tik pred prihodom vlaka,
Sel v predor. Vlak ga je pograbi! in
mu popolnoma razbil črepinjo.
Sanio ©« kamen o plemcnhi prija-
telji otrok, posljitc'zu razširicnje prcna-
polnioncga donia nialili sirot - otročičevY
Vsak iiajmanjši inilodar Je dobro- spre-
jct. Naslov: Dorn za ubogu siročad, Les-
kovac. kraj Zagreba.
Bistra, kristalno čista voda, planin-
ski zrak in skrb.no priprava napravijo
»Pckatete« to kar so: za pravo delika-
teso. So najccficise, kcr sc zclo nakii-
hajo. *¦
VeJika kneginjja Ksenija, sostra po-
kojnega .ntskejca carja Nikolaja N., ki jo
živela v zadnjcm -Casu v Londonu jc
postala žrtcv taniosnjili sic park v. Ti so
ji izvabili drajsruljc v vrcdnosti skoro
unc miljardc fraukov, jih viiovčili in iz-
kupičkc porabili za se. Olavna dva sle-
parja Stcniback in Calver sta.spravilfl
veliko kneginjo na beraško palico.
Svetoviii zrakoplovni rekord. Ameri
kaTjska zrakoplovca poro&iika. Mac R<:-
a'dy in KcHey sta postavila nuv svetov-ni
lclalski rekord. Uila sta s svojim zrako-
plovom ncprcnelioma uad 36 ur v zraku.
Nov visinsW rekord znaša 11.300 metrov,
ki jra je ni'davno doscscl ameriski po-
rocnik Irving.
General Wrangel se panuja Španijl.
Kakor javi poročcvalec Morning Post v
Madridu je ponndil general Wransel Spa-
niji svojo jn svoie armade ponioc proti
puntarjem Arabccm v Marokn.
Nove volitve v francosko akademijo
znanosti. Te dni so se vrsile dopolnilnc
volitve v franüosko akadeinijo znanosti.
Nova' »nesmrtnika« sta abbe Henri Bre-
mond, rojen 1865, jezuit in tflavni n-
rednik rcvije »Etudes«, h\ Ionnart, izred
ni francoski poslanik pri Vatikami. star
66 ler. Od 46 stolic nesmrtnikov ie se-
da,i zascdenih le 35, ki so porazdeljein
na ra/.ne stroke sledece: 5 dramatienih
])isateljev, dva krilika, en diplomat, dva
cerkvena dostojanstvenika, en esejist.
4 historiki, 6 politikov. 3 \ojaski dosto-
ianstveniki, en filozof, 2 pesnika in 8
roinanopiscev.
Kazne vestu
Kako živali sPüo. Naravna lega spe-
čega človeka je po strani z malo sklju-
cenimi koleiii. Človek je svojo lego
pri spunju že pogosto spremenil, kar je
pač prišlo od tega, da je spremenil kul-
turo. Pri živalih je drugače, kajti živali
pri spanju zavzernajo še izvirno stali-
see kot nckdaj, ki pa jc pri različnih ži-
valih različno. Sioni kakor konji po na-
vadi vedno spijo stoje. Ptiei z izjemo cn-
ka, sove, indijske papige. spijo na na-
čin, da zaobrnejo nekoliko glavo nazaj
proti hrbtu in vtakncjo kljnn med pero-
ti in telo. Storklja, galebi in drugi dolgo-
nogi ptiči spijo na eni nogi. Morski go-
lobi spijo na vodi in pri tem neprestano
krožijo z eno nogo, s čemer zabranijo.
da jih val ne od nese proti obrežju. Ncto-
pirji spijo viseči z zadnjimi nogami na
drogu. glavo pa med tem stisnejo med
peruti. Volkovi in lisicc spijo zviti v
klopčič. tako da prideta gobec in rep
skupaj pri sprednjih nogah. Rep služi
pri tem za pokntje golega gobca. Zajcl,
kače in ribc spijo z odprtimi ocm'i. Sovc
imajo posebno mreno na očeh, ki io spu-
stijo čez zenice ko se jim dremlje in za-
spijo. S tem s -»ubranijo pred dnevno
lučjo, ker spijo le podnevi, po noči pa
lovijo. Zanimivo je tndi videti nekate-
re opice, ko'spijo. Posebne vrste opice
se med spanjem obesijo za rep na kako
veio in tako visijo. dokler se ne naspe.
Pravda za nagradenega petelina!
Poijedelska razstava, recimo v Casa
blanca. Prigon obeta vsestratiskl uspeh,
mnogo prvopasmene govedi, bikov, vo*
lov, krav in tudi perurnine, da kr'asne
periitninc. Med perutnino veličasthi pe-
tel-in.,da bi se človek vatnj zagJedal. Ve-
'tičastni pisanf rep, rezek polled, nastop
ponosnegn genera la spričo parade.
Skratka, je to petelin vseh petelinov,
ptrtsliii kakor si ga lepsega, ponosncise-
ga ne morejo žeteii zaJjubljeik1 pntke.
Vsi obiskovalci raztave ga,s preziranjem
občudiijejo. Razstavljalska jurija mu pri-
sodi prvo perutninsko magrado. Petelin
se še bolj razkoračuje. l*a ti pride ne-
kega dne iui razstavo nepridiprav. Kaze
biti perutninski strokovnjak, ker temn
deln razstave posveča največjo pozor-
nost. Vidcč odlikovanega pctelina •-
vztrcpeta. »Mndiča! to je vendar moj pe-
telin!« vsklikne. Petelin, ki so mi ga
pred meseccm dni ukradli lopovi! Na-
grada -— Da se je podelila .uzmoviču! »Ne
boš Jaka! Nagrado in petclina menu«
razsaia pravi gospodar. Okradeni tira
uzmoviča pred razstavljalni odbor. Res
je. pravi tat, da jc petelin ukradeji, toda
nagrada grc ineni, iker scm ga y svrho
razstave posebcj krmil in garniral, ^,
sem ga napravil za to kar je, za razstavo
sposobnega, a nagrado vrednega. Raz
stavljalni odbor je prišcl v veliko zadre-
go, katcTcimi od obeli pretendantoy naT
izroei ixitelinu prisojeno nagrado. Ker sc
nista mogla zjediniti sc k vnela pravda,
ki še teče... Ko bo v vseh instancali
rešena priobčimo razsodlx).
Odgovorni urednik: Lie. Edvard Šunnic,
Izdaia in tiska: Zvezna tiskarna v Celju.
Dino in sadjeuec
se proda po najnižji ceni v vili »Krišper»
Celje. Zavodna 13. 2—2
Trgovci! Kdo vzame za
u č e n ci a
pridnega, inteligentnega in močnega 14 let-
nega fanta s stanovanjem in lirano v mestu
ali na de2eli. Ccnj. ponudbe na upravo. 1
liče se pFijazna
nemebliraoa soba
v mestu. Ponudbe na upravo tega lista.
Omara za led
dobro ohranjena, za domačo uporabo
ali za majhno gostilno, se po ceni
proda. Celje, Mariborska c. 7/1. 2—1
Podr. Gospodarsfte Zveze Celje
nud» 8O°o kemično čisto
kisovo kislino.
Kupuje prazne balone
od kisove kisline po najvišjih dnev-
nih cenah v vsaki množini. 3—1
Kupi se
dobermanski pes.
Vprašati pri vratarju hotela »Evropa«, Celje.
Oobro bizeijsho vino
okoli 50 hi, rizling, belo in rdeče, se po
utiodni ceni proda. Vzorec in naslov pri
it Breznik, Celje, Dolgopolje št. 1 3—1
Ad. §t. 1417/53; m. f, 5t 148/23.
Zadeva: Cepitev koz I 1^2^
Razglas.
Javna spložna cepitev koz v Celi'u..
Glasom zakona z dne 25. no-
vembral(?21, eien 3 (Uradni list St. 15
od leta 1922) je »Zdravstveni odsek
za Slovenijo« z odlokorr. z dne 20.
aprüa 1923, St. o2t° odredil z ozirom
na dejstvo, da nastopajo »erne koze«
v več okrajih Slovenije zopet ende-
mično, letos po vsi Sloveniji p r i s i I n o
cepljenje koz.
Cepljenju so podvrženi vsi preb«-
valci, ki v teku zadnjih 5 let niso
bili cepljeni.
Proti osebam, ki bi se prizivi: ne
odzvale, postopalo se bode po členu 3
istega zakona z globami od Din 5'—
do Din 250—, odnosno z zaporno kaz-
nijo od 1. do 6. tednov.
Kot oprostitey cepitve Velja ie
zdravniško spricevalo, i2 katefčga je
razvidno, da je dotična oseba bila v
teku zadnjih e let cepljena z uspehom.
Da bode vsakomur omogočeno
odzvati se pozivi? in se dati cepiti, ne
da bi! oviran v službovanju ali poslu,
cepi! bode uradr-i zdravnik (mestni fi-
zik) začenži z S, rnajem do vStevšilS.
lunija ti. vsak torek in vsak četr-
tek v tednu od 11. do 12. ure do-
poldne in od 2. do 3. ure popoldne v
svoji ordinacijski sobi : Vodnikova ul.
Stev. 1. L nadstr.
Cepitev pri uradnem zdravniku je
za stranke brezplačna. Samoobsebi je
umevno, da je veijavno tudi cepljenje
od privatnih zdravnikov, samo mora
stranka ali dotični zdravnik obvestiti
o tem uradnega zdravnika potom spri-
čevala, da se označi cepitev v uradnem
zapisniku.
Cepi Jo se bo v navedenih dne>
vse odrasle in vse otroke od izpo?-
njenega 2. leta dalje.
Za najmanjše otroke glej posebni
razglas! 2—\
MESTNI MAGISTRAT CELJSKl,
dne 4. maja 1923.
Za župana' SuWc s. r.
Štev. 1417/23.
Zadeva. Cepitev koz I. t^23.
Hazglas.
Redno javno cepljenje malih otrokr
vprvocepljencey) se bode vršilo v Celju
v petek- dne 18. maja t\. ob 3. uri
popoldne v magistrate dvorani, pre-
gled cepljenih se bo vrSil teden dni
pozneje, dne 25. maja ob istem case,
K cepitvi se morajo donesti vsč
otroci v starosti 2. mesecev dalje
do 2. lei. Tudi starejše, še necepljene
otroke se more k tej cepitvi donesti,
torej tudi v starosti 3., 4.. .5. in 6. let,
torej vse one, ki še ne hodijo v Solo.
Cepitev je za vse otroke obvezna
in zadene kazen stariše otrok, ki iz-
ostanejo brez prave opravičbe pri mest-
nem zdravniku.
MESTNI MAGISTRAT CELJSKI, ;
dne 4. maja 1923.
Za župaiia: Šubic s. r.
GUMENE PETE m
GUMENE POTPLATE
c«imJ« la trajnlf« so kakor asnoaol
MaJaoU« varatvo pro« vlaaf I avau I
RSflLMIGCELcIE
(NflRODNI DOM)
Ogromna zaioga vsakovrstnih ur, zlatnine, sre-
brnioe, briijaatov, opfike, očal ltd. Hajoizfe koo-
kureačoe ccdc. Poprawila točno in zaoesliiifo.
üstanov. leta J899. I Kupujem sfaro zlato in: srebro.
Stran 4._____________________________________________________»NOVA DOBA,____________________________________________________Stev. :?.L
ManjebranJlnJhviog [^0(1111 dOlTI' (ufl ösllU U PFltliČill) Steife hrctst^ih vlog
teas K 7O,0ft«.0O0'- V •* " 1 / Cc« KL 70,000.000*-
SpreJereicL luraLnilire vlogre na lir&iiilrte RrrJIžtfce Ii* t€*IcoČi račtin ter JIK
oforestuje odl.jan.1923 r&atprej po 5% brea odpovedi, 5*'»% «*° 6% ^ ocipo-
vedjo, vecje stalne naiozbe In nalosčbe denaniih zavoclov po dogovoru.
Ofc)csv.l|«aL vse denarrte, terecUtete Irt posojilne frairi&st&ctfer ri»Jl*.iil€iE?$it€i|e-
Yabilo
na
XXII. redni občiii zbor
2.adruge »L A S T N 1 D O M«, registrovane kreciitne in stavbene zadruge z
onie'eno zavezo v Gaberiu pri Celju. v cctrtek fine 17. maja 1923 Ob
ItS uri (7 zvečer) v zedružni pisarni v Celju, Prešernova ulica St. 15.
Dnevni red:
1. Poročilo naielntva in nadzorstva;
2. Odobrenje letnesa računa in razdelitev člstega dobička:
3. sprememba pravii;
4. volitev naeelstva in nadzorstva;
5. slučajnosti.
V siučaju nesklepčnosti se vrši občni zbor eno uro pozneje z istim dnev-
nim redom ne glecie na 5tevi!o navzočih zadružnikov (§ 60 zadružnih pravil).
Načelsfvo.
StanoyanjB
2 3. dp 4. sobami in pritikiinami »e
f&če v Celju ali v okoiici Celja proti
dobri najemnini. Nasiov v upravi. 2-1
Zamenjam stanovanje p Celju
1ij sobe ? kuhinjo prqti stanoyanju z dve-
ma sobama in kuhinjo v Celju, Gaberjih
ali Zavodni. Flora Tižina, Celje. Na okooj.h
hisna Stev. 1 3—2
Kupim sfro] za res delati.
Nasiov v upravi lisia. 2-2
sbflmniKe
tf VeliHansHi izbiri, odnajc«ucjsedo
najfiticj5C Vrste Hupfte po cudoVito
nizHih cenah satno V Vctctrgoilitti
R. STERMECKI, GEL1E.
Trgovci engros-cene.
Proda se 3—2
f pgovina
s celim inventarjem na vrlo Dromet-
nem kraju po zcfio n&zki cctti.
Naslov v upravi.
Sodapske pontocnihB
sprejme pri dobri plači in vsej oskrbi
v hiši Fran Re pič, Ljubljana, Trnovo.
Istotam se sprejmejo y ^ i g fj Q j^
Nastop takoj. 4 2
Isčem posojilo
do 25.000 Din za povečanje trgo-
vine. Plačam visoke obresti ali delež
pri dobičku. Naslov v upravf. 3—3
Štev. 593/23
Zadeva: Dobava materifaia za popravilo
Kapucinskega moshi.
Mestna občina celjska razpisuje dobavo naslednjih delov za p.3'?Ti—
vilo Kapucinskega mostu :
21 komadov okroglih ali tesanih pilotov 28/28 cm ali 32 cm iz lirastoveg.» J«sa.
12 » » » » » 2 » » 10*— > 1 » »
5 » » .-> 9'90 s> 2 » » » *!(}• -
5 » » "> 970 » 1 » » » 4't/C" k
3 » » » 9*60 » 1 v> » » .i 40 »
5 : » » 9*50 » 1 » » » S'3C >;
4 > » » 9*40 * 1 ¦* » » >'*". ••'
0 ¦¦> » 9'30 »
Pismene ponudbe za dobavo tega lesa. ki ga je dobaviti v \-z,zo?a\
navedenih dimenzijan najkasneje do 15- junija t. l. ;e vložiti pri mest. ra^is-
tratu ceijskem najkasneje do 15. maja t. l. Eventualna potrebna pojasnils. iaje-
ob navadnih urah mestni stavbeni urad-
MESTNI MAGISIKAT CELJSKI, 1. V. 112
Zupan: dr. Hrašovec
jadranslia banlja
i
Din 60,000.000•— jfalCUM m OLwm Dlu 30,000.000 —
Bled, TIimImmvmi/PA* UjiatolJaÄia,
Cavtat, fWrttZlllCC. MaplboF,
Celje, Metkoviö,
Dubpovnik, "P^eiraJje,
Hercegnovl, Sarajevo,
Jelsa, „ Split,
Jesenüce, SSteeiallc,
HIoi>öxila, T>x>Lič,
Kotop, Zagpeb.
Kranj, ¦¦¦¦¦¦¦¦
MMi oddclcK. Kajtö< m brzojafe: Jatofc.
ftfiliiram za^odi:
JADRANSKA BANKA: Trst, Opattja, Wien, Zadar.
FRANK SAKSER STATE BANK, Cortlandt Street 82, New-York City.
BANCO YUGOSLAVO DE CHILE, Valparaiso, Antofogasta, Punta
Arenas, Puerto Natalos, Porvenir.
„LASTNI DOM" V CELJU
registrovana kreditna in slavbena zaörwga^z omejeno zavezo, Presernova ul. 15.
Spreiema hran. viogc In }th ol>re*tuje po 6% lo je 6 Dfn od slo, proll odpovedi 6',% Din od »lo. Prl veejlh nalozbaö po dogovoru