štev, 49.
Poštnina plačana v
I
11. novem 1S2.
Leto VII,
r-
fanet, deiai/ec In obrtnik j ae< bodo narodu vodniki jj
f"
izhaja a ako eredc-
Nsročnina: »a celo ieto D!n 3®- — aa pol leta , IS-— sa inozemstvo ■a celo leto Din 50-— Inserati po tarifn. • Pie-menim vprašanjem naj a« priloli znamko za odgovor. — Nefrankirana pisma se n« sprejemajo.
Vsakdo uživaj vse sadove svojega dela in marijivosti!
ki-
ti
Vil
Rokopisi se ne vračajo. — Plače In tožj se v Ljubljani. — Uredništvo ln uprava je v Ljubljani v Kolodvorski ulici štev. 7. — Telei'in inter. št. 506. — Račun pri pošt. čekovnem zavodu št. 11.568.
Kaj hočemo ml in kaj hočejo drogi.
Sedaj na jesen spravlja kmečko ljudstvo svoje pridelke domov. Nekaj se je obneslo, drugo ne. Pred vratrni je zima. Za naše podeželsko ljudstvo prinaša zima velike socijalne skrbi. To in ono je treba popraviti, treba se je oskrbeti z obleko in obutvijo, treba bo plačati posle, treba je plačati davke in obresti in tako naprej. Denarja pa nikjer nikoli nič. Treba je torej, da ljudstvo vsaj del svojih težko pridelanih sadov spravi na trg in jih proda, da se dobi novec za najpotrebnejše reči .
Od daleč, ure in ure hoda, pripeljejo naši mali kmetici na svojih vozovih svoje pridelke v mesta in trge na prodaj. Toda cene so tako nizke, da se niti vožnja ne izplača. Pretekli teden so n. pr. v Ljubljani prodajali lepe zeijnate glave po K 1.50 za komad. Recimo, da je pripeljal voz zelja v Ljubljano iz okolice Kranja. Vozil je 2 uri v mesto in 2 uri nazaj. Če je naložil na voziček 300 komadov glav, je naložil veliko. Če je prodal komad po K 1.50, je znašalo izkupilo K 450,— ali 112 dinarjev 50 par. Iz tega zneska naj pokrije vrednost gnoja, dela, vožnje s konji in prehrano v mestu. Če vse še tako nizko računamo, vidimo, da kmet ne samo nič ni zaslužil, ampak (Ta je še doplača!. Tako približno je tudi z ostalimi njegovimi pridelki. Če pojde tako naprej, mora naše podeželsko ljudstvo, morajo naši mali kmečki domovi popolnoma propasti.
Kaj pravijo k temu. eseles-
ar)i? ■ iiuiminiiPiriH
Naši eselesarji neprestano kriče, da zastopajo samo oni koristi našega podeželskega kmečkega ljudstva. Ljudstvo je v to doslej tudi verjelo in danes sedi 20 Koroščevih poslancev v Beogradu, ki so bili izvoljeni s samimi kmečkimi glasovi. In kaj pravi njihova stranka sedaj? V eselesarski »Socijalni Misli in v Slovencu dokazujejo s številkami, da je socijalna beda našega kmečko-delavskega ljudstva na vrhuncu in sklepajo iz tega, da-jo edini izhod ta, da začne naš ma-lokmeiski narod prehajati v obrt in industrijo. Z drugimi besedami se pravi to, da našemu poljedelstvu ni nobene pomoči več, da je treba zidati fabrike, v katerih bo naše kmečko ljudstvo delalo kot navaden mezdni delavec, popolnoma .odvisen od tujega fabrikanta ter bo morda zaščiten samo od tiste socijalne politike , ki že danes redi na tisoče uradnikov na račun našega slabo plačanega delav-atva.
Tako daleč so prišli naši eselesarji a svojo gospodarsko modrostjo. Oni trde, da za našega malega kmeta ni druge pomoči, kakor da popusti svoj dom in gre služit svoj kruh kot navaden delavec.
Kaj pravijo pa buržujski demokrati?
Naši demokrati so izrazita kapitalistična strani, a, ki je doslej gledala le na to, da se začšitijo gospodarski interesi kapitala, to je fabrikantov in bank. Na poljedelske produkte kmetov pa so naložili celo izvozne carine, na tisto pa, kar naše ljudstvo mora kupovati, to je na orodje, na obleko, obutev, kavo itd. pa so naložili takšne visoke uvozne carine, da mora biti drago vse ono, kar naše kmečko-delavsko ljudstvo kupuje za življenje. Ta stranka prav dobro ve, da imajo
J od takšne gospodarske politike korist ' zgolj maloštevilni kapitalisti, vse osta-: lc ljudstvo pa ogromno škodo. Teh i kapitalistov pa je pri nas tako malo, da bi ne mogli izvoliti v Sloveniji niti enega samega poslanca. Zato mora njihova stranka tako delati, da drži del kmečko-delavskega ljudstva v zmoti, češ tudi mi zastopamo vaše koristi. V ta namen izdajajo tudi časopise, ki jih večinoma zastonj dele ljudem in v katerih pišejo, kako da so vneti za koristi kmeta in delavca, Ljudstvo ie časopise bere in marsikdo se pusti zaslepiti, ker ne ve, da na drugi strani ljudstvo te časopise prav drago plača, pri vsem, kar kup! in se ve tudi pri davščinah.
Kaj pravimo mi?
Mi pravimo: Naše slovensko ljudstvo sestoji iz kmeta in delavca. Velika večina naše gospode je pokvarjena ter je na razpolago vsakomur, ki jo more ali hoče kupiti. Tako je bilo v Avstriji, tako je še danes. Samo prav majhen del naših izobražencev je ostal zvest kmečkemu ali delavskemu rodu, iz katerega je izšel.
Mi pravimo: Res je, da mora našega kmečko-delavskega človeka vzeti vrag, če bo šlo tako naprej, kakor je šlo doslej. Če bodo v državi vladali sami kapitalisti, to je bankirji in fabrikanii, bodo oni bogati, ljudstvo bo pa berač. Zato mora kmetsko in delavsko ljudstvo skupaj, da samo zaščiti sebe in svoje koristi in spozna, da ga pokvarjena gospoda ne sme več zastopati. Med eselesarji danes nT vec tistih stafilT Tju
Toda petelin poje vendar najbolj rano zjutraj, ko vsi ljudje še spijo!« ugovarja sinko. »Da,« pravi oče, toda v tem času se tiskajo jutranji dnevniki!
Sienkiewicz: Potop. — Iz poljščine prevel dr. Rudolf Mole. 5. in 6. snopič. V Ljubljani 1925. Založila Tiskovna zadruga. Cena 25 Din s poštnino vred. — V Sienkievviczevih delih, katere izdaja Tiskovna zadruga, je izšel romana Potop 5. in 6. snopič. Nadaljni snopiči izidejo v kratkem.
Janez Žagar: Vrtinec. Drama v treh dejanjih. Izdala Zveza kulturnih društev, založila Tiskovna zadruga v Ljubljani. 1925. (Oder, 12. zvezek). Cena s poštnino vred Din 18.75. — Realistična povojna slika nesrečnega zakonskega življenja na kmetih. — Dekle je pri izbiranju ljubimcev hladno računalo in bili so ji travniki, njive, hiša bolj všeč kakor srce. In tako je drug drugega naveličana, v desetih letih zakonske pokore postala vsaka beseda zbadljivka, vsaka kretnja grožnja. Mož, v bistvu sicer pošten in skrben gospodar, postane ob njeni strai skoraj zločinec nad lastnim otrokom, tašča -mučenica skuša pomiriti sovražne duhove in v trpljenju preizkušeni svak, ki se je s težko prisluženim denarjem vrnil iz črnih ameriških rovov k bratu, se komaj iztrga njenim mrežam. Bogato dejanje, ostra oznaka oseb, priprosta scenerija, krepek dialog bodo uspelemu prvencu mladega domačega dramatika zasigurali trajno in hvaležno mesto na naših podeželskih odrih.
»Srbi, Hrvati i Slovenci u Americi«. Pod tem naslovom izide knjiga, ki bo zanimala vsakogar, posebno pa ljudi, voljne izseliti se v Ameriko. V predplačilu stane 150 Din, ko bo dotiska-na, pa bo stala 200 Din. Naroča se pri Biblioteka »Bankarstva«, Zagreb 6, Moravska ulica 30.
OLINSKA CIKORIJH
J^ JE IZVRSTNA! ^fcC
dela za ljudsko izobrazbo,
Gospodarstvo.
Kmetijska dela v novembru.
V splošnem in pri živini. V novembru se navadno začenja pri nas mrzlo vreme. Zategadelj se zavarujemo pred mrazom v stanovanjih z zimskimi ckni. Popravimo tudi hleve in zadelamo odprtine, skozi katere bi mogel prihajati mraz do živine. Dovažamo drva in steljo, da se bomo greli po zimi ob zakurjeni peči in da bo živina ležala v suhih ležiščih. Pomnimo, da mraz in mokrota živalim škodujeta enako, kakor človeku. V mrzlih hlevih je treba živali boljše krmiti, nego v toplih, ker živali porabijo mnogo krme za vzdrževanje telesne toplote. Svinje pitajmo s krmili, ki vsebujejo obilo tolščob, da dobimo več masti in slanine. Ne pozabimo tudi na kokoši, osobito, ako je zapadel sneg. Če hočemo, da bodo kokoši tudi po zimi nesle, jim je polagati razen navadnega zrnja tudi nekoliko solnčnie, zdrobljenega in v testo predelanega laškega kostanja in želoda. Vrhu tega jim je ponuditi dvakrat na dan tople pitne vode ter jih vobče držati na toplem. — Ostra zima zgodaj v novembru prinaša čestokrat južno vreme o Božiču in Novem letu. Zategadelj kroži na kmetih prislovica, ki se glasi:
Ce gos Martina po ledu plaei,
k Božiču rada po blatu gazi.
V vinogradu. Gnojimo s hlevskim gnojem, kompostom, gnojnico ali umetnimi gnojili. Če smo se odločili zaradi težavnega dovoza gnojiti z umetnimi gnojili, mesto s hlevskim gnojem, tedaj storimo najbolje, ako damo zemljo preiskati z ozirom na hranilne snovi po kakem kmetijsko-kemijskem zavodu. Pristojbina za takšno preiskavo zemlje znaša razen kolkovine za prošnjo še 18 Din. — Najboljši gnoj je vsekakor dobro ohranjen (konzerviran), to je od deževnice neizpran in neizsušen hlevski gnoj, ki zemljo obenem rahlja in izboljšuje fizikalno, dočim jo umetna gnojila samo kemično izboljšujejo. S hlevskim gnojem spravimo v zemljo potrebne množine sprstenine (humusa), ki je za razvoj različnih nizkih bitij (mikroorganizmov) v zemlji neobhodno potrebna. Brez mikroorganizmov bi bila naša zemlja pusta in nerodovitna, kajti eno se sklada z drugim in vi4ja t>itja ne morejo obstojati brez najnižjih (t. j. bitij s samo eno celico). Z gnojenjem nadomeščamo hranilne snovi, ki smo jih odvzeli zemlji s trgatvijo in rezjo (ako rožja nismo v vinograd nazaj spravili). Od hranilnih snovi porabi vinska trta največ kalija, dušika in fosforove kisline. Te tri hranilne snovi je potemtakem treba zemlji vračati v dovoljni meri. Hlevski gnoj vsebuje povprečno 0.50 odstotkov dušika, 0.63 odstotkov kalija in 0.26 odstotkov fosforove kisline. Zemlja potrebuje v enem letu približno 80 kg dušika, 30 kilogramov fosforove kisline in 100 kg kalija na 1 ha. Na en oral je potemtakem potrebno pri triletnem gnojenju najmanj 300 meterskih stotov, to je 50 do 60 vozov hlevskega gnoja. Gnoj podkapamo ob priliki jesenske kopi v jarke med posameznimi črtami, toda ne pregloboko. Pregloboko v zemljo spravljen gnoj bi le počasi troh-nel ter v gobočini zemlje ne prišel do svojega popolnega učinka. Dobro je tudi gnoj enakomerno raztrositi ter ga pri kopi strgati v jamice ali jarke. Dež in sneg nakvasita z zemljo pomešan gnoj in zemlja ga takorekoč posrka vase. Osipajmo eno- ali dveletno trsje, v nižavi pa tudi starejše trte, da ne pozebejo pozimi. Kjer obdelujejo zemljo z vprežno živino, tam se v jeseni pri oranju trsje zagrne, na spomlad pa zopet odgrne.
V sadonosniku. Po spravljanju sadja v jeseni bi marsikdo mislil, da je konec letnih opravil v sadonosniku. Vendar umen sadjar najde tudi v poznem jesenskem času na drevju dovolj posla. Odpadlo listje pograbimo ter porabimo za steljo. Če pa hočemo sadne škodljivce in bolezni uspešno zatirati, storimo najbolje, ako odpadlo listje sežgemo. Misliti je treba na gnojenje sadnega drevja, kar je eno najvažnejših opravil naprednega sadjarja v pozni jeseni. Mlado, do 6 let staro drevje gnojimo najbolje tako, da potrosimo drevesne kolobarje s hlevskim gnojem ali kompostom, ali jih polijemo s straniščnico (fekalijami). Starejše sadno drevje gnojimo na ta način, da izkopamo pod koncem vej ali pod drevesnim kapom 30 cm širok in 30 cm globok jarek, v katerega nasujemo gnoja ter ga pokrijemo z zemljo. Debele korenine okoli debla ne sprejemajo hranilnih snovi, temveč le najfinejše resam podobne ko-
reninice, ki se nahajajo v zemlji približno tako daleč od debla, kakor drobne vejice od debla nad zemljo. — Z gnojnico gnojimo najizdatnejse, ako jo nalivamo v io do zo cm globoke luknje, ki jih napravimo s Kolom ali mouko pod zunanjim robom uievesne krone. Prav uooro je tudi polivati z njo irato ali rušo pou drevjem. Četudi gnojnica ne doseže vselej drevesnih korenin, se nima bati iz-guoe. Posrkale jo oodo travne koreninice in nam bodo za to delo hvaležne. zju gnojenje z umetnimi gnojili veljajo ista načela, kakor za gnojenje travnikov. Ce imamo sadna drevesa na razpolago, presajajmo sadno drevje, dokler je vreme ugodno. V jeseni vsajena drevesa prej poženo, nego v pomladi vsajena. Mlado sadno drevje, katerega smo posadili v zadnjih treh letih, obdamo s koljem, ki ga varuje pred zajci, ali pa drevje pomažemo z mažo, ki jo napravimo iz kravjeka, krvi in ilovice. Kjer zajec ovoha kri, se ne bo lotil drevesne skorje. Drevesni kolobar prekopamo a lopato ali moti-ko. S tem omogočimo pristop zraka do korenin ter hitrejše razkrojevanje hranilnih snovi v zemlji. V drevesnici pripravljamo 6ejalne prostore za prihodnje leto. Zatiramo sadne škodljivce, kot kravo uš ter velikega in malega zimskega pedica. V sadnih shrambah razbirajmo jesensko in zimsko sadje vsaj enkrat na teden, da preprečimo škodo po gnilobi. Kdor hoče obvarovati sadje pred gnitjem, naj ga drži na hladnem in zračnem prostoru ter naj dotični prostor žvepla večkrat z navadnim žveplom.
Na polju. Spravljajmo repo, korenje in druge pridelke, ako jih nismo spravili že v prejšnjem mesecu. Iz-važajmo gnoj in gnojivo na njive, ko ni drugega nujnega opravila. Orjimo globoko jesensko brazdo, da izboljšamo obdelovalno plast zemlje. V ta namen se poslužimo najbolje železnih plugov za globoko oranje znamke »Universal« od tvrdke Melichar-Um-rath-Bacher, ki jih ima v zalogi generalno zastopstvo omenjenih tovarn za poljedelske stroje F. Smola v Št. Jur-ju ob juž. žel. Lahki univerzalni plug stane 975 Din. Če imamo v bližini polja lapor na razpolago, moremo gnojiti v jeseni z laporjem, ki deluje na isti način kot apno. Saj je tudi apno glavna njegova sestavina. Poleg apna nahajamo v laporju še glino in nekoliko peska. Imamo glinasti ali ilovnati lapor, apneni ali peščeni lapor in razne vmesne varijacije laporja. Če je zemlja lahka in peščena, potem ji pomagamo z glinastim laporjem, če je pa težka in ilovnata, jo zboljšamo z apnenim laporjem. Da lapor hitreje sprsteni, ga raztrosimo že v jeseni, spomladi ga prevlačimo z brano, da se razdrobi in razsuje. Če hočemo z laporjem zemljo pognojiti, je treba, da ga navozimo vsaj za en palec na debelo po njivi, obenem pa moramo njivo pognojiti s hlevskim gnojem, sicer nam zemlja opeša enako, kakor če bi gnojili z apnom. Vendar je gnojenje z laporjem izdatnejše, nego gnojenje z apnom ter se pozna več let. Koliko izda takšno gnojenje, se ravna po lastnostih laporja in po lastnostih zemlje, kakor tudi po tem, koliko laporja smo navozili. Za 1 ha je potrebno približno 200—300 meterskih stotov laporja, če vsebuje ta 50 odstotkov apna, sicer ga je potrebno še več. Svetlosivi lapor vsebuje več apna, nego temnosivi lapor, v katerem je zopet več kalija, nego v prvem.
Na vrtu. Pred nastopom sneženega vremena spravimo zelenjavo v prezi-movalne prostore. V ta namen izkopamo 20 cm globoke in približno 2 metra široke jame, v katere vložimo zelenjavo. Jame pokrijemo z deskami in damo na vrh še plast listja. V lepem vremenu pustimo jamo odkrito, v slabem pa jo pokrijemo. Na dveh straneh jame pustimo luknje, da more zrak dohajati v jamo. Rastline, ki začno gniti, odstranjujemo od časa do časa. V takšnih jamah prehranjujemo z uspehom solato, špinačo in zimski por, ohrovt, motovileč in rožni kapus pa puščamo najbolje na prostem. V kleti prezimujemo tako, da nasipljemo peska, v katerega vsadimo rastline. Pesek mora biti zmerno vlažen in ga je treba zato večkrat poškropiti. Rastlinam se puste korenine, da ne ove-nejo. Kletni prostor izrabimo najbolje na ta način, da sadimo rastline na piramidalne kupe v zemljo, druga vrh druge. Prekopajmo prazne grede z lopato ter nanosimo na nje gnoja. V rastlinjakih pazimo na primerno kurjavo.
V kleti. Vinski mošti v novembru pokipevajo. To zavisi od kletne topline in kakovosti dotičnega mošta. Kdor je bral v poznih dneh oktobra, je naprešal mošt, ki ponekod prekaša lanskega. Po končanem burnem vrenju je mošt v sodu večkrat premešati s kolom ali za to nalašč pripravljeno
kositreno lato. S tem zmanjšamo množino vinske kisline in dosežemo popolnejše pokipenje in hitrejše čiščenje mladega vina. Mešanje naj se vrši vsaki drugi ali tretji dan. Ko je vrenje ponehalo, ne pozabimo sodov pravočasno zaliti. Z zalivanjem obenem očistimo pilko vsakršne nesnage ter sode v prvem času samo narahlo zadelamo. Pilk ne omotavajmo s cunjicami ali krpami. Cunjice v sodu so isto, kakor stenj v svetiljki ter nudijo raznim škodjivim glivicam najlepšo priliko za razvoj. S prvim pretakanjem počakamo v vsakem slučaju do Novega leta, ali še dalje.
V čebelnjaku. Letos so čebele v oktobru opravile svoja predzimna dela, ker je bilo vreme za to ugodno. Nanosile so obilo praška in lepila, s katerim so zamašile vse razpokline v svojih pouličnih stanovanjih. Sedaj izletavajo še samo, da se iztrebijo.
-Čebele pozimi ne spe, marveč samo dremajo. Nahajajo se v klopčiču, da lažje kljubujejo zimi. Čim je zapadel sneg, je treba zapreti vse odprtine, ki vodijo v čebelnjak. Solnčni žarki ne smejo padati v notranjost čebelnjaka, ker bi čebele vznemirjali. Vznemirjene čebele pojedo več medu, se raz-lazijo po panju, ozebejo in nato poginejo. Sploh je treba v bližini čebelnjaka držati največji mir. Na izletišče je treba postaviti rešetke, da ne morejo v panje miši, ki utegnejo povzročiti v satovju ogromno škodo.
V novembru listje grabijo ljudjž, orači žurno njive prašijo; pastirci okrog ognjev se vrte, jesenske sape se ne plašijo.
Na dvoru kmetskem svinja debeli, če krmljenje skrbnih rok opravlja vrl deklič, ki še dela in bedi, ko narava k spanju se napravlja.
Vekoslav Štampar.
* * *
Izvoz vina v Avstrijo.
Ministrstvo poljoprivrede je dopo-slalo mariborskemu velikemu županu odlok z dne 12. oktobra 1925, br. 37., 105-VI. sledeče vsebine:
»Po novi trgovinski pogodbi, sklenjeni med našo kraljevino in avstrijsko republiko, ki je bila pred mesecem podpisana na Dunaju in ki je deloma stopila auionomnim potom v veljavo, je Avstrija docla ukinila prepoved uvoza vina iz naše kraljevine. Od sedaj naprej se more naše vino uvažati v Avstrijo; dovoljenja za uvoz izdaja avstrijsko ministrstvo trgovine ali ustanove, katere bo ono z izdava-njem uvoznih dovoljenj pooblastilo. Naš ministrstvo bo zahtevalo od avstrijske vlade tozadevne podatke in jih bo dalo naši javnosti na znanje.
Carina na vino znaša 30 zlatih kron do izčrpanja kontingenta od 40.000 hI belega in 40.000 hI črnega vina. Za vino, izvoženo nad ta kontingent, se-plača carina od 60 avstrijskih zlatih kron, t. iufca vino iz pod 13 odst. (prostornih) ■ikohola.
Evidenco o izčrpljenju kontingenta bo vodila avstrijska carina. Razdelitve kontingenta za sedaj ne bo, t. j. prepušča se izvozničarjem, trgovcem, da v mejah kontingenta izvažajo vino.
Trgovci in izvozničarji v mariborski oblasti smejo participirati na omenjenem kontingetu po znižani carinski tarifi.«
* * *
Vprašanje prekmurskih sezonskih delavcev. V Prekmurju je 12.000 kmetskih delavcev, ki gredo vsako leto na delo na razna veleposestva v Jugoslaviji in na Madžarskem. Na Madžarsko jih odhaja vsako leto okoli 4000. En del, nekaj tisoč, sploh ne more najti stalnega dela. Sedaj pa izgleda tako, da bo Madžarska prepovedala dohod našim delavcem, s tem bi se pri nas število nezaposlenih delavcev takoj povišalo za 4000. Zato je nujno potrebno, da naša vlada iz-posluje pri madžarski vladi dovoljenje, da smejo naši delavci iz Prek-murja tudi še v bodoče iskati dela na Madžarskem. Istotako je vprašanje carine važno. Naši delavci, ki delajo na madžarskih veleposestvih, dobe glavno plačilo v žitu oziroma sploh v pridelku. A ravno na žito je pri nas uvozna carina občutna. Zato bi bilo nujno potrebno, da se naše sezonske kmetijske delavce oprosti od vsake carine, kadar prinašajo iz Madžarske žito, ki so ga tam prejeli za svoje delo.
Pridelek žita je letos po celem svetu mnogo večji, nego je bil dosedanja leta. V državah, ki uvažajo (Nemčija, Francija, Avstrija itd.) je zaznamovati velik napredek, istotako v državah, ki žito izvažajo. Zelo nevaren konkurent nam postaja Rusija. Računa se, da bo mogla Rusija od letošnjega prebitka izvoziti že okoli 150 tisoč vagonov žita. V izvoznih državah je prebi-
Kdor
aftm.aua^ a i .nr ii.i mmij«!! mu—i m m i]ii nntm
dela za osvoboditev ljudstva iz duševne in politične sužnosti! "^C
»" Pridobivajte naročmkov »Kmetskemu listu«, ker ie z njim se širi najuspešnejše naša ideja!
tek mnogo večji, nego je potreba v uvoznih državah.
Sleparije z živinsko soljo. Kmetijski družbi prihajajo poročila, da se ponuja v Savinjski dolini kajnit v podobi rdečkaste soli kmetovalcem v nakup kot živinsko sol. Ker ie kajnit zdravju škodljiv, svarimo naše gospodarje pred nakupom take soli, ki se prodaja za živinsko sol. Živinske soli danes sploh nimamo, in kar se ponuja pod tem imenom, je samo sleparija, s katero si delajo brezvestni trgovci mastne dobičke na račun in škodo nevednega kmeta. Okrajna glavarstva pa
prosimo, da posvetijo tej trgovini vso potrebno pozornost, kar je kaznjive ga, naj kaznujejo!
Zadružništvo v Rusiji. Po vojski se je pričelo zadružništvo v Rusiji močno razvijati. Posebno se razvija konsuni-110 zadružništvo, katerega vlada močno podpira v bcrbi s trgovino. Zato raste število konsumnih zadrug in se širi tudi njih poslovanje. Vsega skupaj je bilo letos 1. aprila v Rusiji 23.821 kcn-zumnih zadrug z 43.685 prodajalnami, ki so štele 8 milijonov članov. Dne 1. oktobra 1923 je bilo samo 18.002 zadrugi z 24.636 prodajalnami in s
4,896.000 člani. Opazuje se, da se zlasti po vaseh zelo množijo konzunine zadruge. 1. oktobra 1923 je bilo po vaseh 16.105 konzumnih zadrug z 21 tisoč 240 prodajalnami in z 2,297.000 člani. — 1. aprila letos pa je bilo na kmetih že 22.244 kozumnih zadrug z 32.558 prodajalnami in z 4,360.000 člani. Mestne zadruge so imele članov 1. oktobra 1923 2.599.000, 1. aprila letos pa že 3,562.000. V konzumnih zadrugah je torej okrog 8 milijonov članov. — Če računamo na vsakega zadrugarja še tri člane družine, pridemo do rezultata, da oskrbujejo te
zadruge že 30 milijonov ljudi od 140 milijonov prebivalcev današnje Rusije. Poleg tega štejejo poljedelske zadruge-2,900.000 članov, produktivne zadruge zopet 450.000 članov, tako da pridemo do števila 40 milijonov, kar znači da zadružništvo v Rusiji obsega tretjino prebivalstva.
Živinski sejem v Ljubljani 4. t. 1. Dcgcn: 130 volov, 120 krav, 23 telet, 213 prašičev, 373 konjev in 14 žrebet. Cene (v dinarjih): Voli prvovrstni za kg žive teže 9.50 do 10, voli rejen? 8.75 do 9.25, za vprego 8 do 8.50. K^a-ve rojene 7.50 do 8, debele 8.25 do
8.50, klobasarice 4 do 4.50. Teteta, težja, debela 11.50 do 11.75, rejena 11 do 11.25, zaklana 14.50 do 15. Prašiči špeharji 16.50 do 17.50, peršutar-ji 11.25 dc 12; zaklani prašiči 16 do 16.50; banaški špeharji, prima, 17 do 18, lažji 16 do 16.75. Plemenske krave s teleti 2500 do 4000. Plemenski prasci do entedenski 120—200. Konji za vprego 2-500 do 5000. Zelo živahna ie bila kupčija s plemenskimi prasci. Mnogo je bilo krav s teleti. Predober prigon takoj potisne cene nekoliko nazaj. Več ko je blaga, slabša je cena.
HRANIL
POSOJIL
Vlojje na feitffžfce iti telcoei rečun po IBdru®» - neomejeno Posojila raa vknjižbo, proti poroštvu, zastavi najugodnejšem obreslovanju. — Krediti v tekočem T.'« -mf"*! f a *■»« premičnin in vrednostnih papirjev. — Čekovni proračunu. — Eskont menic. - Inkaso. ^J i. J. met. _ Nakazila.
Račun poštne hranilnice št. 14257. - Brzojavke „KMETSKIDOM". Tavčarjeva (Sodna) ulica Št. 1, pritličje. Poslovne ure od 8.-12'/, dopoldne in od 3.-4*/, popoldne.
Edino najboljši
Telefon 913
šivalni strop In kolesa so ie
Josip Pelellnc-a
Ljubljana
(blizu Prešernovega spomenika ob vodi)
znamke Gritzner,PhoniXinAdler
za rodbinsko, obrtno in industrijsko rabo. Pouk v vezenju in krpanju brezplačen. Večletna garancija. Delavnica na razpolago.
Jugoslovanski kreditni imA v Ljubljani
Marijin trg štev. S
mummmm
llllillillllillllillllU
sprejema hranilne vloge in vloge na tekoči račun ter jih obrestuje najugodneje. Vezane vloge obrestuje po dogovoru. — Podeljuje proii dobremu poroštvu osebne, trgovske in obrtne, posebno kratkoročne kredite.
najboljše srcdslvo za konzerviranje in zbollšavanje hlevskega gnoja izdeluje in priporoča ter vsakovrstna pojasnila daje
Prva jugoslovanska tvornlca za „DUlVaiTw v Ljubljani
»Tvrdka ANTON KOBI" v Ljubljani, Ižanska cesta št. 22,
(Tovarna v Borovnici.)
V zalogi pri Kmetijski družbi za Slovenijo v Ljubljani.
KDOR KUPUJE BLAGO
moške in ženske oisieke najde doiiro, trpežno in veliko izbiro po najnižji ceni -v čeas 50 let obstoječi manuiakiurni trgovini
R • MI ML Sj A Ui U:
»Pri Skolu . — ^iubijana.
krone: žile
si zavarujte s pat. ANTIUfiR K obvezo CENA DIN 130-.
NaroČila :
M. BARTL, Ljubljana Stritarjeva uiica štev. 2.
MMNM«MM«N*Mt
ff
Panonij a
u
> :
; •
: osrednja gospodarska zadruga [
Najboijše in zato najcenejše kupite edino le
j Izvoz sadja, krompirja in drupih kmet- • j skih pridelkov preskrba kmetijskih in : gospodarskih potrebščin. j
j emstori u Meliski ulici 12 na dvorišču }
(prej MOrienl"). : :
pletenine, majce, volno, žepne robce, kravate, palice, nahrbtnike, spodnje hlače, otroško trikot perilo, kompletne potrebščine za čevljarje, krojače, sedlarje, šivilje
v Ljubljani
ob vodi, blizu Prešernovega spomenika. Na veliko in malo!
V čajem oddam takoj večje
KMETSKO POSESTVO
v Belokrajni z vinogradom, hišo, gospodarskimi poslopji, orodjem, živino in živežem. Vse v najboljšem stanju. Pogoji zelo ugodni. Ivaa M&droni©, Konjice.
Krojači, šivilje in nešmlje'.
S t. decembrom pricetek
krojnih tečajev.
Razpošiljanje in izdelovanje krojev po merah. Krojni pouk s pošto potom učnih rizb.
Dipl. krojna šola, Ži- j dovska 5, Ljubljana, i
sca navadno £e£o ki ima 3(55 dni.
»VELIKA PHATIKA"
ja najstarejši slovenski kmetijski koledar, koji je bil najbolj vpoštevan
že od naših pradedov. Tudi letošnja obširna izdaja se odlikuje po bogati vsebini, zalo pride
prav vsaki slovenski rodbini. Dobi se v vseh trgovinah po Sloveniji in stane 5 Din. Kjer bi jo ne bilo o dobili, naj se naroči po dopisnici pri
J, Blasnika naslednikih
tiskarna in litografični Zfeuod LJUBLJANA - BREG ŠTEV, 12.
SVOJI K SVOJIM!
Vsakovrstno usnje, kože, gnojila jermena, čevlje od priproslih do najfinejših, žoge in čevlje za nogomet, torbe za orožnike, gamaše itd. Dalje veliko izbiro kopit, čevljarskega or >dja in vseh v čevljarsko stroko spadajočih predmetov tudi na drobno in debelo
ANTON MARKUN, ^hijena, Kolodvorska ul ca 41 li glavnega koiodvo a>.
ARBORIM
sredstvo za zatiranje škodljivcev na sadnem drevju, gosenični lep, cepilno smolo in druga raz-kuževalna sredstva za dom, vrt in hlev izdeluje tvrdka
CHEM0TECHNA 0. Z 0, L
LJUBLJANA, MESTNI TRG ŠT. 10. - (Na dvorišču.)
VRT
Najcenejše
strešno
kritje!
ZDRUŽENE OPEKARNE D. D.
Ljubljana, Miklošičeva cesta št. 13
preje
VIDIC - KNEZ TOVARNE NA VIČU IN BRDU
nudijo v poljubni množini — takoj dobavno — najboljše preizkušene modele strešnikov z eno ali dvema zarezama kakor tudi bobrovcev (bi-ber) in lidno opeko. — Na željo se pošlje takoj popis in ponudba! STEKLENI STREŠNIK VEDNO V ZALOGI
Največje vrtnarsko podjetje v Jugoslaviji
Džemonja in drugovi
dr z o. z v, MaHbor
Največji izbor raznovrstnih plemenitih sadnih drevei
foepov) v najplemenitejših vrstah in v vseh oblikah. Plemenite vinske trte na amerikanskih podlogah, kakor tudi cepe in podloge istih. Seme zelenjave, cvetja in gospodarskih rastlin. Cvetje v loncih in razno ulcrasno grmovje in drevje imamo celo leto. — Zahtevajte cenike!
Zapomni si,
da kupiš srajce po Din 45"—, 48"—, 50"— 35'— in najboljše po Din 60" 1. v trgovini MIHAJLO LAPUH, — Škofja Loka, kapucinsko predmestje. — Velika i/bira vsakovrstnega manufak-turnega blaga!
TISKARNA
,,MERKUR"
iiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiaiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiHiiiiiiii
TRG. - INDUSTB. DELNIŠKA DRUŽBA.
LJUBLJANA
Simon Gregorčičeva ulica 13
Telefon St. 552 Telefon M. 553
Se priporoča za izdelavo vseh v tiskarsko stroko spadajočih del.
LASTNA KNJIGOVEZNICA
r. z. z o. z.
v Ljubljani, Mestni trg 6
sprejema vloge na hranilne knjižice in tekoči račun ter jih obrestuje najugodneje.
ITeEje in slalne vloge Prestole ps dssovera.
Posojila daje proii popolni varnosti na vknjižbe, poroštva in proti zastavitvi.
da se kupi v trgovini Mihajio Lapuh, Škofja Loka, kapucinsko predmestje, štof že po Din 40"— in močne porhante po Din 12"— meter? Poskusi sem!
»Srgcfpairona uniči sigurm vse
• v
e mis
jugoslovanski izdelek, ki prekosi vse dosedanje inozemske izdelke ie vrste. — Zahtevajte ponudbe!
Železarna In livarna:
A. Pogačnik, iušs pri Mariboru
GOSPODINJE, ŠIVILJE, OBRTNIKI! Do sedaj neprekosljivi
šiwal.nl KČHLER z10l?nim
stroji Mm-......i.........m..... jamstvom
se dobe v najmodernejših opremah za rodbino, šivilje, krojače in čevljarje pri tvrdki
IV. AUERHAMMER, Ljubljana, Kolodvorska 3. Zaloga za Gorenjsko: L0VR0 REBOLJ V KRANJU.
UflP- Prodaja se tudi pa obroke. "•C
(iiiiiiimitiiMimu! Kupim vsako množino
sadjevca
(mošta).
Ponudbe z navedbo množine na Vrečko & Debovšek Šmiklavž. Slovenjgradac,
lilllll!lllllllllll!!ll!ll|llllllllllllllllllllllll
Celnllka glavnica:
Hira 50,000.000 -Heacervifsl amtelatdl ca.
10,000.000-
AMSKA'K
Centrala: LJUBLJAMA,
PODBilŽNICE: SreSlce Oorica Met i« o vi«";
;elje Kranj Novi Sad
tomel) Maribor Ptuj
M
r
DimaJsSccfc
Sarajevo
Split
Tr»t
AOENCIJA: Logatec
Bris o jat vral rtaa s 1 o v BANKA LJUBLJANA Teletom št. 413, *
302, 503 trt 5' s
SE Pl
ZA VSE V BANČNO STROKO SPAf>A|OČE POSLE
1
—— ii 111 mm ——— .......i i
Odgovorni urednik: MILAN MRAVLJE. — Za Koaaoreij »Kmetokega lista«: IVAN PUCELJ, narodni podaaac. — Za tiskamo »Merkur«: ANDREJ SEVER.